281 



Det er imidlertid ikke blot ved Tilbagekastning, at 

 Lysstraalernes Retning kunne forandres; dette vil og finde 

 Sted, naar Lyset gaaer fra et gjennemsigtigt Legeme over 

 i et andet, f. Ex. fra Luft til Glas eller Vand, fra Glas til 

 Vand etc. og omvendt. Denne Forandring af Retningen 

 kalder man Lysbrydning; den foregaaer ikke lidt efter lidt 

 inde i Legemerne, men ved Overfladen af disse, her faae 

 Lysstraalerne ligesom et Knæk, medens de inde i Lege- 

 merne følge rette Linier. Ved Overgangen fra Vand til 

 Luft ville Lysstraalerne bøie ned mod Overfladen, med- 

 mindre de træffe lodret paa denne. Enhver kan ved et 

 simpelt Forsøg iagttage denne Lysbrydning. 



Man lægger en 

 Gjenstandm,f.Ex. 

 en Mønt, paa Bun- 

 den af et Fad og 

 stiller sigsaaledes 

 med Øiet i o, at 

 man ikke kan see 

 Mønten, hvilket er 

 umuligt, naar den 

 rette Linie mo 

 træffer Fadets 

 Side. Fylder man 

 derefter Fadet med Vand, vil man kunne see Mønten fra 

 o; Lysstraalen mp vil ved Vandels Overflade i Punctet p 

 brydes i Retningen po og altsaa naaeØiet; i Forlængelsen 

 af op maa Mønten sees, og tillige vil den samt Dunden af 

 Karret rykke nærmere op mod Overfladen, hvorfor den vil 

 sees i n. 



Man seer heraf Grunden til, at Vandet ikke synes at 

 være saa dybt som det i Virkeligheden er, at man sjelden 



