282 



rammer Gjenstande i Vand, som man støder efter, at en 

 Stok, der staaer skraat deels i Vand deels udenfor, maa 

 synes brudt; thi de Dele af Stokken, der ere under Van- 

 det, ville rykke nærmere op mod Overfladen. Hvis Lyset 

 gik den modsatte Vei, det er fra o til p, vilde det brydes 

 til m, altsaa fra Overfladen. Glas bryder Lyset lidt mere 

 end Vand, men forresten paa samme Maade. 



Lader man Lyset gaae igjennem et Stykke Glas, der 

 er begrændset af plane Flader, som ikke er parallele (et 

 Glasprisme), træder Lysbrydningen især tydeligt frem. 



ABC er Gjennemsnittet af et Glasprisme, Sm er en Lys- 

 straale, den brydes ved m fra Overfladen AB, gaaer der- 

 efter i Retningen mn, brydes ved n mod Overfladen BC, 

 hvorefter den gaaer i Retning no; et Øie i o vil derfor 

 søge Gjenstanden S, der har udsendt Lyset, i T. 



Hvis de to Sideflader, hvorigjennem Lyset gaaer, ere 

 parallele, saaledes som det er Tilfældet ved en almindelig 

 Glasrude, ville vi ikke opdage nogen Brydning; der finder 

 vel Brydning Sted ved begge Overflader, men den sidste 

 er ligesaa stor som den første og gaaer i modsat Retning, 

 hvorfor de ophæve hinandens Virkninger. 



Er AB et Glaslegeme, der er begrændset af tre Par 

 plane Flader, af hvilke det midterste J*ar ere parallele, 



