292 



Mængde, dog meget udbredt i Naturen; saa det synes, 

 at disse Lyslinier ville ved den chemiske Analyse komme 

 til at spille en vigtig Rolle. 



Men Bunsen og Kirchhoff have ikke blot ved deres 

 Undersøgelser analyseret Lyset fra jordiske Gjenstande; 

 de have ogsaa givet et Bidrag til Besvarelsen af det 

 Spørgsmaal, om det er Solens Atmosphære eller selve 

 Solkjernen, der udsender Lys til os; de have angivet en 

 sandsynlig Grund til de mørke Striber i Sollyset og viist en 

 Vei, ad hvilken det maaskee kan lykkes at bestemme nogle 

 af de Grundstoffer, der ere tilstede i Solens Atmosphære. 



Antage vi, at Solen bestaaer af en Mængde glødende 

 Stoffer, og at hvert Stof for sig udstraaler sit Lys, som 

 atter giver et bestemt Spaltebillede, det samme, ^som vi 

 ville faae frem , naar vi bringe Stoffet i en Flamme med 

 tilstrækkelig høi Temperatur, saa er det jo aabenbart, at 

 Solens Spaltebillede maa være lig Summen af alle de 

 enkelte, eller med andre Ord, i Sollysets Spaltebillede 

 maae alle de lyse Partier fremtræde, der ere i alle Stof- 

 fernes tilsammen. Hvis derfor de enkelte Stoffer hver for 

 sig give et Spaltebillede, der er lyst overalt, maa alle 

 Stoffer give et hgnende med forøget Lysstyrke; give der- 

 imod de enkelte Stoffer Lyslinier paa forskjellige Steder, 

 maa alle Stofferne give alle disse Lyslinier, der bUve ad- 

 skilte ved mørke Striber, hvis de Steder, paa hvilke hine 

 falde, ere saavidt fjernede fra hinanden, at den ene ikke 

 griber ind over den anden; alt under den Forudsætning, 

 at der intet Lys gaaer tabt paa Veien fra Solen til Jorden. 



Betingelsen for, at de mørke Striber kunne findes i 

 Solens Spaltebillede, synes altsaa at være een af to: enten 

 maae de enkelte Stoffer i Solen for sig give lyse Striber, 

 eller der maa paa Veien blive visse Arter af Farvestraaler 



