307 



at undersøge Fuglens indre Dele. Hunnen flyver ved 

 Skuddets Lyd næsten altid op i en ringe Afstand fra det 

 Sted, hvor Hannen sad. 



Af hvem og hvorledes frembringes nu de to Slags 

 Toner? 



Jeg vil først omtale den summende Lyd, som Hr. 

 Mewes antager frembringes med de yderste Halefjedre, og 

 vil først tage Sagen theoretisk. At dette dog ingenlunde 

 er tilstrækkeligt, hvor Naturforskningen skal drives grundigt, 

 men at herved som overalt Theori og Praxis maae gaae 

 Haand i Haand, haaber jeg at Følgende vil afgive et nyt 

 Beviis paa. 



Den yderste stive Halefjeder kan vel frembringe en 

 lignende summende Lyd, dog umuligt ved den forholds- 

 viis yderst langsomme Bevægelse, som vi formaae at give 

 den ved med Haanden at føre den gjennem Luften, men 

 vel naar man under en vis Vinkel blæser paa den — men 

 en end stærkere Lyd kunne under lignende Forhold de 

 yderste 4 eller 5 Vingefjedre frembringe. At det altsaa 

 just er Hale fjedr ene , som spille denne Bolle, er 

 dermed ikke beviist. Efter Hr. iMewes's Mening er det 

 desuden kun den yderste , i Alt to Fjedre , som skulle 

 kunne frembringe en saa stærk Lyd, som den omtalte. 



Hr. Mewes finder endvidere et Beviis for sin Paa- 

 stand deri, at Lyden kun fremkommer, naar Beccassinen 

 med spredte Halefjedre kaster sig nedad, »aldrig naar 

 den flyver op med" samlet Hale«. Heri ligger tydelig 

 den Anskuelse, at Beccassinen aldrig flyver op med 

 spredt Hale og derfor ikke ved Opflyvningen frembringer 

 Lyden. Jeg maa erindre herimod: 



at Beccassinen som alle ko rth ålede Fugle for Sty- 

 ringens Skyld næsten altid under Flugten har Halen 



