317 



i de ufrugtbare Aar aldeles ikke er nogen Olden i Bøge- 

 skoven. Lidet er der altid, navnlig findes der næsten hvert 

 Aar nogen Olden paa de gamle Bøge, som bevares af 

 æstethiske Hensyn. 



En iøinefaldende Forskjel mellem Træernes Frugter 

 og Frø bestaaer deri. at nogle ere s aa lette, at Vinden 

 kan føre dem omkring, som Birkefrugter, andre, 

 som Agern, ere tunge. Hvor simpel end dette For- 

 hold er, har det dog en vigtig Indflydelse paa Træarternes 

 L'dbredning. Frøenes og Frugternes Lethed bevirkes ikke 

 ved deres Vægtfylde, men derved, at de ere forsynede 

 med Vedhæng, som ere af den Beskaffenhed, at de meget 

 forøge Udstrækningen, men kun i ringe Grad Vægten. 

 Pilens og Poplens Frø ere saaledes besatte med uld- 

 agtig^e Haar, som bevirke, at de med en utroeJig Lethed 

 føres af Vinden. Hos Fyr og Gran er Frøet forsynet 

 med et hindeagtigt Vedhæng; et lignende Legeme findes 

 paa flere Træarters Frugter, nemlig hos Ask, Alm, Løn 

 og Birk. Saadanne Frugter kalder Plantelæren Vinge- 

 frugter. HosAvnbøgen er Frugten vel ikke vinget, men 

 det hossiddende Dækblad er saaledes voxet til Frugten, 

 at det udfører den samme Bestilling som Vingen. Ved 

 disse forskjellige Vedhæng bUve Frøene og Frugterne saa 

 lette, at de kunne flyttes af Vinden. Herved bevirkes, at 

 Afkommet kan komme udenfor Modertræets Skygge, som 

 ellers vilde kue den opvoxende Plante. Det unge Træ 

 kan nemhg vel spire , men ikke voxe i Modertræets 

 Skygge; det behøver nemlig ligesaa meget Lys som 

 Modertræet og maa derfor befries for dets Skygge for at 

 kunne opnaae den fornødne Lysmængde. Det er altsaa 

 nødvendigt, at Frøet (eller Modertræet) flyttes, naar en For- 

 mering skal finde Sted. Palmepilens Fremkomst i Skoven 



