319 



Ogsaa udenfor Skoven føres Pilefrøet omkring og 

 spirer, hvor det er saa heldigt at træffe en passende 

 Jordbund , hvilket imidlertid ofte kan være vanskeligt. 

 ! de store Floder danner der sig paa Grundene Sand- 

 øer, og naar disse i nogen Tid have ligget tørre, be- 

 dækkes de af selvsaaede Pile, hvortil Frøet er hidført 

 af Vinden. Den Indflydelse , som Vinden kan udøve 

 paa Pilearternes Udbredning , og den Afstand , hvori 

 Frøene kuune flyttes, er godtgjort ved den Vegetation af 

 Pile, som har vist sig i Lersøen, der er beliggende ^ Mil 

 Nord for Kjøbenhavn. 1852 begyndte Kjøbenhavns Vand- 

 væsen at udtørre denne Sø, hvorved 100 Tdr. Land blev 

 blottet og derefter bedækkedes overmaade hurtigt af et 

 frodigt Plantedække, der senere er bleven forøget og 1858 

 talte et Par hundrede Plantearter , hvoraf de i størst 

 Mængde forekommende netop tilhøre saadanne Familier, 

 hvis Frø ere forsynede med Flyveredskaber; en Hoved- 

 masse af Vegetationen danne saaledes Pilene, hvoraf der 

 findes ikke færre end 20 Arter, af hvilke flere ikke vides 

 at voxe uden i en lang Afstand fra Lersøen. De øvrige 

 Træer, som forekomme i den udtørrede Søbund, nemlig 

 Popler, Birke og Alme, have ligeledes Frø forsynede 

 med Flyveredskaber, og det samme er Tilfældet med de 

 andre i Masse optrædende Planter, som navnlig tilhøre 

 de Kurvblomstrede, Dueurt og Gedearms*). 



Nogle af Pilearterne ere komne fra den gamle Pile- 

 hæk, som til alle Sider omgiver Lersøen, saaledes Hvid- 

 Pil, Grøn-Pil, Baand-Pil og Skjør-Pil. Fra den nærliggende 

 Lundehusmose er kommen Femhannet -Pil, Palmepil og 



Rostrup, om Vegetationen i den udtørrede Lersø ved Kjøbenhavn. 

 Den naturhistoriske Forenings Meddelelser 1859. S. 1. 



