320 



Øret Pil; men de nærmeste Modertræer til sex Arter staae 

 over en halv Mil fra Lersøen, saaledes Salix cuspidata ved 

 Frederiksberg , Salix acutifolia ved Stadsgravene , Salix 

 nigricans ved gamle Kongevei, Salix plicata i Hareskoven 

 Salix angustifolia ved Frederiksborg; Salix hastata kjendes 

 nu ikke nærmere end ved Tidsvilde. Hornemann an- 

 giver den ved Dronninggaard, hvor den imidlertid ikke 

 senere er gjenfunden. 



Pileskovens Opvæxt i Lersøen er mærkelig i flere 

 Henseender; først see vi her et Bevis paa, hvorledes 

 Plantearterne kunne vandre, og hvor hurtig det frugtbare 

 Dynd besættes af Planterne, hvilket kan give os en Fore- 

 stilling om, hvorledes Planterne i Fortiden ere stegne ned 

 fra de til en ældre Formation hørende Bjerge og have besat 

 det yngre Land, naar dette med sine dyndede Grunde blev 

 hævet over Havet. Hertil kommer, at uagtet det er meget 

 almindeligt at Pilene indfinde sig i Sumpe og Moser, saa 

 er det dog sjeldent, og saavidt jeg veed uden noget andet 

 Exempel hos os, at træffe en saadan Mangfoldighed af 

 Individer og Arter som i Lersøen. Naar Søerne udtørres, 

 indfinder der sig ellers kun enkelte Pile. Hvor ualminde- 

 lig den stærke Pileopvæxt er i Lersøen, kan bedst sees 

 ved Sammenligning med Harlemmersøen i Holland, i som 

 paa samme Tid blev udtørret. Ligesom i Lersøen var 

 Fnokurt (Cineraria palustris) en af de Plantearter, som idet 

 første Aar optraadte i saa store Masser, at Søen i Afstand 

 saae ud som en uhyre Rapsmark; den blev i det følgende 

 Aar afløst af andre Plantearter, hvis Antal dog ikke var 

 stort, og af Pile var der ikke meget. Dette er saa meget 

 mærkeligere, som Harlemmersøens nærmeste Omegn netop 

 er meget rig paa dyrkede Pile. Hvad mon der har bevirket, at 

 Pilearterne saa talrige have indfundet sig i Lersøen? Jeg 



