321 



formoder, at del modne Pilefrø, som kun i kort Tid kan 

 bevare sin Spirekraft, netop har været i Circulation, da 

 Søens Bund var Dynd, hvorfra det klare Vand var løbet 

 bort, men Eng- og Sumpplanterne endnu ikke vare an- 

 komne; thi naar Jordbunden først er plantedækket, er det 

 ikke muligt for de allerfleste Pilefrø at spire. Falder Pile- 

 frøet i Vandet, vil det snart gaae tilgrunde enten, naar det 

 har spiret, eller iforveien. 



Heraf see vi, at der udfordres ganske særegne Be- 

 tingelser for, at Pilenes langtflyvende Frø kunne komme til 

 at udvikle sig; for at Jordbunden kan være passende, 

 maa den just være tilberedt i den Tid, da Pilefrøene for- 

 lade Frøhuset; thi senere ere de ikke istand tii at kunne 

 spire. 



Træarter med Vingefrugter spille i mange Skove 

 en vigtig Rolle, idet de besætte Lysningerne i Skoven og 

 bidrage til Bøgeskovens Gjenkomst. I alle danske Skove, 

 som staae paa en frugtbar Jordbund, er der Opvæxt af 

 Ask, hvortil Frøet ofte er hidført af Vinden. Paa den 

 ufrugtbare Jordbund optræder Birken paa en hgnende 

 Maade. Alm, Len og Avnbøg spille en lignende Rolle i 

 Skovene, men det vilde blive for vidtløftigt her at udvikle 

 den Betydning, som disse Træarter have for Bøgeskovens 

 Gjenkomst og Forberedelse , hvilket udfordrer et eget 

 Afsnit. 



• Vi gaae nu over til at betragte Træarter med tunge 

 Frugter; disse kunne enten være saftige eller tørre. I 

 første Tilfælde kaldes de Bær eller Kjærnefrugter*), i det 

 andet Tilfælde kaldes de Nødder. Træarterne med let 



*) I daglig Tale kaldes Rønnens og Hvidtjørnens Frugter efter deres 

 Udseende Bær, skjøndt de ere Kjærnefrugter ligesom Æblet. 



