323 



Flyrøn eller Flirøn*) og tillægger dette Træ, som er op- 

 voxet under saa usædvanlige Forhold, overnaturlige Kræfter. 

 Det gjælder nemlig om Flyrønnen ligesaagodt som om Mistel- 

 tenen, at den ikke er rodfæstet i Jorden, altsaa ogsaa 

 kan siges ikke at henhøre til Jordens Træer. Ogsaa 

 Hyld, Stikkelsbær, Ribs og Gjedeblad kunne groe i store 

 Træer, hvor Fuglene have saaet dem. Saaledes bærer en 

 Række af gamle Pile ved Frederiksberg hver sin Ribsbusk 

 i Toppen**). I en Lind i Frederiksberg Allee voxerDunet- 

 Gjedeblad (Loniceraxylosteum); den viser sig tydelig i Slut- 

 ningen af April og i Begyndelsen af IMai, da den springer 

 ud en Maaned før Linden. Ved Fuglenes Hjælp finder 

 Hylden Vel hen til Steder, hvorhen kun faa andre Træer 

 naae, saaledes voxer den i Brønde, paa Mure, i Pære- 

 træer; uagtet Træet saaledes er et almindehgt Ukrud og 

 voxer med stor Frodighed, er det dog ikke haardført; de 

 nye Skud beskadiges næsten altid af Foraars-Kulden, og 

 i meget strænge Vintre gaaer ogsaa Stammen tilgrunde, 

 hvilket i Forening med Mangel paa Fredning bevirker, at 

 gamle Hylde ere sjeldne hos os. 



Enebærrets Frugt søges meget af Fuglene, hvorved 

 denne Træart endnu mere udbredes i Skoven; da den 

 imidlertid er et almindeligt Træ i mange Skove , er det 

 ofte ikke let at paavise Træets Herkomst; men naar der 

 i Knuthenborg Skove ellers ikke findes nogen Enebær, men 

 alene i Rørkjær***) et Træ, da er det den største Sandsyn- 

 lighed for, at dette er saaet af Fuglene. Til de Træarter 

 med Bær, som saaes af Fuglene, kan tilføies almindelig 

 Gjedeblad, Tyst og Hvidtjørn. 



Flyverøn. 



Smlgn. deUe Tidsskril'ts 2 Række 1. Bind: Plantevan dringer. 

 I Meddeelt af Skovrider Holten. 



