343 



ceret Methode, at det vilde blive altfor vidtløftigt her at 

 meddele Gangen deri, saa meget mere som Methoden i 

 sin Helhed ikke har nogen Betydning for den fuldstændige 

 Syntheses Udvikling. Men først 1855 begyndte den Række 

 glimrende Arbeider, hvorved Berthelot anviste almindelige 

 synthetiske Methoder og aabnede Chemikerne Udsigt til 

 med Tiden at fremstille alle organiske Legemer af deres 

 Bestanddele. Som et Exempel, der bedre end noget andet 

 er skikket til at vise de Vanskeligheder, Chemikeren her 

 har at overvinde, de lange Omveie, der maa gaaes, og 

 den Energi og Dygtighed, her er bleven udviklet, skal i 

 det Følgende meddeles den almindeligste Alkohols, Vin- 

 aandens Dannelse af dens Grundstoffer. 



Som ovenfor bemærket er Myresyren sammensat af 

 2 At. Kulstof, ligesaa mange Brintatomer og 4 At. Ilt. Naar 

 den opvarmes med stærk Svovlsyre, der som bekjendt ud- 

 mærker sig ved sine vandtiltrækkende Egenskaber, spaltes 

 den i Vand og Kulilte, en Luftart, der har et sørgeligt 

 Hy ved de mange Ulykkestilfælde, den har foraarsaget. 

 Naar nemlig Kulstof forbrænder uden tilstrækkelig Adgang 

 af Luften, forefinder det ikke Ilt nok til at danne sit 

 høieste Iltningstrin , Kulsyre (2 At. Kulstof -j- 4 At. Ilt), 

 men 2 At. Kulstof maae nøies med at forbinde sig med 

 2 At. Ilt til Kulilte. Det er denne Luftart, der forbrænder 

 med den blaae Flamme, Enhver har seet over antændte 

 Kul eller Brænde; det er den, der væsenlig bevirker 

 »Kvælning ved Kuldamp«. Thi medens Kulsyren ikke er 

 giftig, har Kulilte samme Indflydelse paa det venøse Blod 

 som Blaasyre: den farver det skarlagenrødt og forstyrrer 

 aldeles dets oprindehge Egenskaber. Ved at sammenligne 

 Myresyrens og Kuliltens Sammensætning vil man see, at 

 den Første netop indeholder Bestanddelene af Kulilte + Vand. 



23 



