345 



nu med Lethed hvilkesomhelst Myresyresalte dannes, saa- 

 ledes ogsaa den myresiu'e Baryt. Ved at neutralisere 

 Syren med kulsur Baryt bringer man nemlig Myresyrens 

 basiske Brintatom til at bytte Plads med et Metalatom. Og 

 dette Myresyresalt er saa vigtigt, fordi det ved tør Destillation 

 sønderdeles under Dannelse af forskjellige Kulbrinter, der 

 igjen kunne benyttes til Fremstilling af andre organiske 

 Legemer. Den af disse Kulbrinter, der her nærmest har 

 Interesse for os, er den s. k. »tunge Kulbrinte«, en farve- 

 løs Luftart, der udgjør en væsenlig Bestanddel af Belys- 

 ningsgassen, og som er sammensat af 4 At. Kulstof +4 

 At. Brint. Den dannes ved den tørre Destillation af en 

 stor Mængde organiske Legemer, saaledes af Fedtstoffer, 

 Harpixarter, Stenkul, Kautschuk; men den Fremstillings- 

 maade, hvorved den 1795 blev opdaget af 4 hollandske 

 Chemikere , er her navnUg af Vigtighed. De destillerede 

 nemlig Vinaand med stærk Svovlsyre ved en Temperatur af 

 170^. Herved spaltes Vinaanden i Vand og tung Kul- 

 brinte, der altsaa staaeriselv samme Forhold til Vinaand 

 som Kulilte til Myresyre. Synthesens Opgave vil da ogsaa 

 i dette Tilfælde være at vende Processen om, altsaa at 

 danne Vinaand af tung Kulbrinte og Vand. Og her viser 

 sig da det Mærkvæsdige, at det samme Legeme, som ved 

 170^ sønderdeler Vinaanden, ved almindelig Temperatur kan 

 benyttes til at gjenfremstille den. Berthelot fyldte en stor 

 Ballon med tung Kulbrinte, gød dernæst en større Mængde 

 Svovlsyre og Kviksølv deri og bragte det Hele i en stærk 



en langt simplere Methode til Myresyrens Synthese. De lagde nem- 

 lig tyndtskaaret Kalium paa en flad Skaal, satte denne under en 

 med lunkent Vand afspærret Klokke og holdt Klokken fyldt med 

 Kulsyre. Efter 24 Timers Forløb var da Metallet omdannet til en 

 Blanding af tvekulsurt og myresurt Kali. 



23* 



