362 



ligesom ogsaa det svenske Filtreerpapir og ubleget Lærred, 

 naar undtages de deri indeholdte Askebestauddele, næsten 

 ere reen Cellulose. 



Til dennes Fremstilling kan man vælge Hyldemarv, 

 som man efterhaanden behandler med fortyndede Alkalier, 

 Syrer, Vand, Alkohol og Æther, hvorved alle fremmede 

 Stoffer fjernes og Cellulosen bhver tilbage. Den er en 

 farveløs Masse uden Smag og uopløselig i Vand. Lige- 

 som Stivelsen kan den ved FCogning med concentreret 

 Svovlsyre forandres til Sukker, og ligesom Bomuld for- 

 andres den ved Neddypning i en Blanding af stærk 

 Salpetersyre og Svovlsyre til det bekjendte Skydebomuld. 

 Cellulosen har en Vægtfylde af 1,5, o: den er halvanden 

 Gange saa tung som Vand. 



Naar det ovenfor blev sagt, at Cellulosen var et 

 Kulhydrat, var Meningen kun, at man kunde tænke sig 

 dens Brint og Ilt forenede til Vand og dette forbundet 

 med alt Kulstoffet. Det er meget uvist, om denne Be- 

 tragtningsmaade er rigtig, men den er practisk, naar det 

 gjælder om at anslaae Cellestoffets og derigjennem Træets 

 Værdi som Brændstof. Antændes nemlig Cellestoffet, 

 dannes Kulsyre og Vand; tænkes Ilten og Brinten ifor- 

 veien forenede til Vand, skyldes Varmeudvildingen alene 

 Kulstoffet. 



Mængden af Cellestof eller Kulstof i Træet betinger 

 altsaa dets Værdi som Brændsel, idet dets øvrige Be- 

 standdele, Aske og Vand, tvertimod formindske denne. 

 Asken eller de i Træet indeholdte uorganiske Bestanddele 

 ere kun skadelige, forsaavidt som de optage Pladsen 

 for de brændbare Dele af Træet; Vandet derimod har en 

 langt uheldigere Indflydelse, idet dets Fordamping paa 



