367 



holdte Tørv frembyder væsentlige Forskjelligheder. Disse 

 tre ere Skovmoser, Kjærmoser og Lyngmoser eller 

 Høimoser. Skovmoserne have deres Navn af, at de paa 

 den Tid, deres Dannelse foregik, vare omgivne af Skove, 

 som nu rigtignok som oftest ere forsvundne. De ud- 

 fylde kjedelformige eller trugformede Fordybninger i det 

 bakkeformede RuUesteenssandparti, som før Mosedannelsen 

 dannede smaa Skovsøer. Et lodret Gjennemsnit gjennem 

 en saadan Mose vilde nederst vise os det Leer- eller 

 Sandlag, hvorpaa den hele Masse hviler; ovenover findes 

 et Lag, der i frisk Tilstand ligner en fiin, blød, bøielig 

 Leer af graaagtig Farve, som ved Luftens Tilgang gaaer 

 over til at blive sort, ligesom Massen derved tørrer ind 

 og antager en skifret Structur. Al Spor af Plantestructur 

 er her forsvunden, hvorfor dette Lag kaldes amorph 

 Tørv. Herpaa hviler igjen Moslaget, der bestaaer af 

 hele sammenhængende Planter, der fuldkommen have 

 vedligeholdt deres Form; Hovedplanten er Hypnum eller 

 Vandmosset. Efter dette Lag følger atter Svampen, 

 der indeholder et Væv af sønderdeelte Planter, af hvilke 

 den langt overveiende er Sphagnum eller den egentlige 

 Tørvemos. Øverst findes Muldjorden. Undtagelser fra 

 ovenanførte Rækkefølge af Lagene kan finde Sted forsaa- 

 vidt som der kan findes endnu et Skifte amorph Tørv og 

 Moslag. — Igjennem hele Mosen fra øverst til nederst 

 findes endvidere Træstammer, Grene og lUade, hidrørende 

 deels fra de omgivende Skove, deels fra Trævegetationen 

 i selve Mosen, saaledes undertiden Bævreasp, hyppigere 

 Fyr, Eeg, Ei, Birk og Piil. De Træstammer, der fra de 

 omgivende Skove ere styrtede ned i Mosen, findes hældende 

 fra Randen med Toppen ind imod Mosen, medens de, 



