368 



der have voxet paa selve Mosen, ere opreiste, forsaavidt 

 Træerne have havt en lige Væxt.*) 



Kjærmoserne ere i flere Henseender forskjellige 

 fra Skovmoserne. De ere dannede i tidligere Bugter af 

 Havet, i udtørrede Aaløb eller i de Fordybninger, der 

 ere opstaaede ved, at Havet har opkastet en Sandvold, 

 der har afskaaret Vandet Udløbet. De have en stor Ud- 

 strækning, men kun ringe Dybde , og det er væsentlig 

 Græs- og Halvgræsarter, Siv- og Rør, som have bidraget 

 til Tørvedannelsen, medens Mosarterne kun have udfyldt 

 Mellemrummene mellem Græsbuskene. Mosens Overflade, 

 der dannes af et Lag Mos- elier Græstørv, er fuldkommen 

 horizontal, forsaavidt der ikke ovenover Kjærmosen har 

 dannet sig en Lyngmose. 



Lyngmoserne eller Hængesækkene, som de kaldes i 

 Jylland, dog rettest naar deres Udvikling ikke er afsluttet, 

 ere dannede af een eneste Mosart, en Sphagnum, hvorfor 

 de ogsaa kaldes Sphagnum-Moser. De findes hyppig i 

 Fordybninger, der have været Dele af Havet og hvor 

 den opsamlede Fugtighed har fremmet Mosvæxten, men 

 ogsaa paa fuldkommen flade Strækninger, ja endog støt- 

 tende sig til Skraaninger. Er Bunden heelt flad, vil 

 Mosen voxe stærkere i Midten end paa Siderne, saa 

 at Niveauforskjellen kan beløbe sig til henved 30 Fod, 

 og det samme kan finde Sted, naar Mosebunden har 

 været en Fordybning, dog først efterat denne er udfyldt. 

 Derfor seer man ogsaa Lyngmoser danne sig ovenpaa 

 en Kjærmoses eller Skovmoses heelt horizontale Flade, 

 hvorfor man har givet dem Navn af Høimoser. Mulig- 

 heden af denne Væxt over Niveauet er betinget af Sphag- 



*) Ovenstaaende Skildring af Skovmoserne sletter sig paa Dr. 

 Vaupells Skrift: »De nordsjællandske Skovmoser«. 



