369 



num- Mossets Beskaffenhed, idet »denne iMos modtager 

 Vandet baade nedenfra og ovenfra ved sine hullede Celler 

 og ingen anden Plante besidder en saadan Evne til at 

 indsuge Vandet og hæve sig til en saadan Høide som 

 Tørvemosarterne. Disse Planter kunne betragtes som 

 naturlige Svampe, der indsuge Vandet med en forbau- 

 sende Hurtighed«. — Lyngmoserne ere dybe og af stor 

 Udstrækning ; Massen er foroven løs og guulagtig, længere 

 nede bruun, nederst sort. Har Mosen naaet en saadan 

 Udvikling, at Sphagnum ikke længere trives, afløses 

 det af Mosesiv, Kjæruld og Tranebær, disse atter af 

 Moselyng, og tilsidst afsluttes Dannelsen af Hedelyngen, 

 som har givet dem Navn. — Saavel i Lyng- som i Kjær- 

 moserne spilleTræerne en aldeles underordnetRolie, medens 

 de have bidraget betydelig til Dannelsen af Skovmoserne. 



En fjerde Slags Tørv staaer endnu tilbage at omtale, 

 Martørven, hvis Egenskaber skyldes den Behandling, den 

 dannede Tørv har været underkastet, ikke selve Tørvens 

 Dannelsesmaade. Den er blevet til derved, at en af de 

 ovennævnte Slags Moser er bleven da^kket af Flyvesand, 

 som ved at sammenpresse Tørven med sin hele Vægt 

 har givet den en saadan Tæthed, at de fleste Sorter ere 

 tungere end Vand. 



Efter ovenstaaende Fremstilling af de Forhold, hvor- 

 under Tørven forekommer i Naturen, skulle vi nærmere 

 undersøge Tørvens egentlige Beskaffenhed og hvilken Be- 

 handling den underkastes, førend den kan benyttes som 

 Brændsel. Som blot modificeret Plantesubstants inde- 

 holder den uforbrændelige Bestanddele (Aske) og Vand, 

 hvorimod der er foregaaet større Forandringer med Celle- 

 stoffet, som er forandret til Humus eller Tørvesubstants. 

 Med Hensyn til Varmefrembringelsen er det blot af Vigtighed 



