381 



22 pCt., og den gamle Ketortforkulning c. 27 pCt.. Her maa 

 da tillige tages i Betragtning, at der medgaaer Steenkul 

 saavel til Fordampning af Vandet, som til Dampenes Op- 

 varmning, ligesom til den ældre Retortforkulning til Op- 

 varmning af Retorterne udenfra, men saa opnaaes paa 

 den anden Side et fuldkomment eensformigt Materiale, 

 hvad der ved Krudtkul, hvor kun de letantændelige rød- 

 brune Kul kunne benyttes, er særdeles vigtigt. Om end 

 denne Fremgangsmaade saaledes medfører Fordele, vil den 

 dog næppe fortrænge Kuleforkulningen, som kan foretages 

 paa et hvilketsomhelst dertil egnet Sted uden vidtløftige 

 Forberedelser, saaledes at Transporten af det voluminøse 

 og tillige tungere Brænde undgaaes, som er et af Øie- 

 medene for Forkulningen. 



Beregnes Udbyttet efter Rumfang (Mellemrummene 

 saavel mellem Træet som mellem Kullene fraregnede) faaes 

 et høiere Tal end efter Vægt, hvad der altsaa viser, at 

 Kullene ere lettere end Træet, hvoraf de ere fremstillede. 

 Askemængden maa selvfølgelig blive større og naaer 3 pCt., 

 medens der kun findes c. 12 pCt. hygroskopisk Vand i 

 Kullene'. 



Tørv og Steenkul forkulles hovedsagelig paa samme 

 Maade som Træ. Da Temperaturen, som de sidste ud- 

 fordre, er langt høiere, og Cokes brænde langt vanske- 

 ligere bort, lader denne Forkulning sig meget lettere ud- 

 føre. Da Steenkullenes Kulstofmængde er større, give de 

 ogsaa et større Kul- (Cokes) Udbytte, som ved godt con- 

 struerede Ovne (Appolt's) kan naae indtil 80 pCt. Udbyttet 

 af Tørvekul i Kulen beløber sig til c. 27 pCt. 



Efter den i de foregaaende Blade givne Fremstilling 

 af de vigtigste Brændmaterialiers Forekomst og Fremstilling, 

 deres Sammensætning og bele physiske Forhold, skal der 



