391 



mange [ndsøer atter forandres til Moser. Fordelingen af 

 Moserne er ikke altid saaledes, at det locale Behov kan 

 tilfredsstilles , medens der paa den anden Side findes 

 Egne, der have Overflod. I Thyland maa saaledes »sam- 

 menrullet Ærtehalm og gammelt Straa eller tørre Ko- 

 kasser og sammentramper Faaremøg eller Klittetag eller 

 Klittetags Rødder tjene som Brændsel«*). Det samme 

 gjælder for en Deel om Ringkjøbing Amt og flere vestsles- 

 \igske Øer, hvor Beboerne maa gjøre nysomtalte for Ager- 

 bruget saa fordær\elige Anvendelse af Gjødningen. Hvor 

 Lyngheder findes, afskrælles de øverste 2 — 3 Tommer af 

 Jorden med Lyngen paa; disse saakaldte Fladtørv, som 

 samles og opstilles i store Bunker, der ligne Ldhuse, be- 

 nyttes meget og mange Steder hellere end Torv, fordi de 

 ere lettere at grave. — Andre Egne, som Kjøbenhavns og 

 Frederiksborg Amter, ere rigelige forsynede med god Tørv, 

 saa at der kan drives Handel dermed, og de talrige Skove 

 gjøre Tørven paa mange Steder heelt undværlig. — Det 

 samlede Areal af Moser og Moradser udgjør i Monarchiet 

 35 D Mile eller ^'o af det hele Areal. 



Landets Skovareal udgjør 46 Q -^lil^ eller ^V til ^V 

 af det hele. Skovene leed i Slutningen af forrige Aar- 

 hundrede betydeligt derved, at en stor Deel Krongods 

 med tilhørende Skov gik over til privat Eiendom, hvorpaa 

 Skovene bleve underkastede en hensynsløs Behandling, be- 

 regnet paa blot at faae det største øieblikkehge Udbytte ud 

 af dem. Nu vinder en rationel Behandling mere og mere 

 Indgang, ogsaa i de private Skove, ligesom man ogsaa 

 bestræber sig for ved Træplanlning at vinde Arealer, som 

 ikke egne sig til Agerbrug. Med Brænde kan Landet 



*) Bergsøe: Den danske Stats StatisUk. I. S. 179. 



26 



