397 



sneehvide Vinterrype med de lange Kløer, hvormed den 

 bortskraber Sneen for at naae de affaldne Frø, eller hos 

 Salamanderen , som i sin Foraarsdragt med en høi Hudkam 

 langs hen ad Ryggen, med Halen kantet foroven og neden 

 af en Hudbræmme, med en Hudkant omkring hver Taa 

 og med Hudflige hængende ned fra Læberne, af en kyndig 

 engelsk Zoolog blev beskrevet som en anden Art og Slægt 

 end Salamanderen om Efteraaret, da den mangler alle hine 

 Hududviklinger. Hvor mærkelige end alle disse Forskjellig- 

 heder ere, som hver paa sin Vis modificere Lforanderlig- 

 hedsprincipet, taale de dog ingen Sammenligning med de 

 progressive ForskjeUigheder, som indtræde efter 

 en bestemt Orden hos mange Dyr og ofte ere saa betyde- 

 hge, at man ikke uden at have forfulgt den ene Forms 

 Overgang i den anden vilde ane, at de have noget med 

 hinanden at gjøre, men hensætte dem paa meget for- 

 skjellige Steder i Systemet. Endnu gjøres der jevnlig den 

 Opdagelse, at Dyr, som man har kjendt i mange Tider, 

 givet Navne og uden Betænkning indført i Videnskabens 

 Protokol som selvstændige Dyreformer, kun ere Udviklings- 

 trin af andre ikke mindre velbekjendte Former, om hvilke 

 man aldrig havde anet, at de som yngre kunde have saa 

 forskjelligt et Udseende og Bygning. 



Da ethvert Dyr begynder sit Livsløb som et Æg 

 <1. V. s. som en for alle Organer blottet lille Blære eller 

 Celle, maa der mellem dette Stadium og Fosterets Fødsel 

 eller Udklækning af Æget ligge en lang Række af For- 

 skjeUigheder, den ene udviklende sig af den anden. Hin 

 første Celle deler sig i 2, disse 2 blive til 4, til S, til 

 mange; disse Celler sondre sig i Grupper, som udvikle 

 sig hver i sin Retning, nogle til Hud, andre til Brusk, 

 Nerver, Kjød, Blod osv. Det første raae Udkast til Fosteret 



