401 



fuglens Æg fremkommer en Orm uden Been og Vinger 

 eller i det høieste med meget smaae Been, og at denne 

 Orm senere, efter i nogen Tid at have ført et indesluttet 

 og tilbagetrukket Liv, forvandles eller omdannes til en 

 Flue eller Sommerfugl, behøvedes der ikke Mikroskop 

 eller Skalpel til at opdage, og det er derfor Noget, som 

 saa at sige hver Bonde veed og som de fleste Børn have 

 moret sig med at iagttage. Denne Erfaring gik derfor 

 tidlig over i den almindelige Bevidsthed*) og i JNatur- 

 historien, medens denne endnu var i sin Barndom, og 

 den blev, mere end maaskee var ønskeligt, opfaltet som 

 Normen eller Forbilledet for Dyrenes Metamorfoser over- 

 hoved, og man søgte til den at knytte de andre Erfaringer, 

 man efterhaanden derom gjorde i andre Grene af Dyre- 

 riget, saa længe i al Fald som de nogenlunde vilde passe 

 dermed. Men for at undgaae de eensidige Anskuelser, 

 hvortil denne Fremgangsmaade maaskee kunde give An- 

 ledning, ville vi foretrække istedenfor at gaae den histo- 

 riske Vei og vælge Insekternes Metamorfose som Udgangs- 

 punkt at følge den af Systemet antydede Vei og først 

 afhandle de » Forvandlinger ", som finde Sted i Dyrerigets 

 høiere Række**). 



*) Som bekjendt er Sommerfuglens Forvandling ofte bleven anvendt 

 som Billede paa Opstandelsen, og man vilde vel neppe kunne 

 fmde noget smukkere; men sandt er det ikke. Thi — afseet fra 

 den Formforandriiig, som Insektets Legeme i den nærmest fore- 

 gaaende Tid har undergaaet, men som hidtil har været skjult af 

 den gamle Hud ligesom af en Maske, — er dennes Afkastelse 

 egenlig ganske det samme, som naar Slangen skifter Ham eller 

 vi afskalle vor Overhud efter en Skarlagensfeber. 



") I de 3 høiere Hvirveldyrklasser findes der intet Exempel paa en 

 Metamorfose. Vel kunne Krybdyrenes Unger ofte have et fra 

 deres Forældre temmelig forskjelligt Fysionomi, en anden Farve- 

 tegning, eller mauiile de for Arten charakteristiske Prydelser, f. Ex. 



