424 



gribende Omdannelse, er dog det som en tydsk Natur- 

 forsker, August Miiller*), for nogle Aar siden paaviste 

 hos Niøinene eller Flod-Lampretterne (Petromyzon). 



Flodlampretten. 



Den mindre Art af denne Slægt (P. Planeri) er almindelig 

 ogsaa i vore Aaer og Bække. Det er en omtrent 6" 

 lang, aaleformig, nøgen, slimet Fisk uden Bryst- eller Bug- 

 finner; Hovedet er ikke adskilt fra F\roppen, smu igjen 

 gaaer ganske jevnt over i den sammentrykte, spidst til- 

 løbende Hale , som er kantet med en lav Finnebræmme 

 uden Straaler. En rund Sugemund, der er kantet med 

 Papiller og regelmæssig besat med hornagtige Tænder, 

 optager Legemets forreste Ende; noget bagved den iagt- 

 tages det enkelte Næsebor, begge Øinene og længere til- 

 bage en Række af 7 Gjællehuller paa hver Side, som føre 

 ind til runde Gjællesække, i hvilke Gjællerne ere anbragte, 

 og til hvilke Vandet føres fra Munden gjennem en egen 

 Kanal. Af den indre Bygning maae vi endnu anføre, at 

 Fordøielseskanalen er meget tynd og snever, hvorimod 

 Forplantningsredskaberne ere meget stærkt udviklede. Been- 

 bygningen staaer paa et meget lavt Trin, da hele Skelettet 



mangler de Rækker af Beenknuder, hvormed den senere er be- 

 væbnet. (SeeKorens og Diibens Ichthyologiska Bidrag i Vetensk. 

 Akad. Handl. 1844.) I samme Skrift for 1837 har Fries vist, at 

 visse Tangnaale som nysudklækkede afvige betydeligt, fra deres 

 Forældre. 

 ') I Joh. Mullers Archiv f Anatomic u. Physiologie. 1856. 



