Den nord-norske fjeldbygning 93 
Strøgene langs Gullesfjord og Kvedfjord. 
Ved indbøjning fra Kvedfjord til den mod vest ind- 
skydende sidefjord Godfjord skyder fra foden af det af gneis- 
granit byggede Røkenesfjeld det lange lavt fremspringende 
Røkenes sig frem inordlig retning. Dette nes er bygget af 
mægtige lagrækker af grovkornig kaiksten, derover strål- 
stensskifer og endelig ravnsort hornblendeskifer — det hele 
i konform lagstilling under en strøgretning af n. 20° o med 
45" østligt fald. 
Lidt længere mod syd stikker den lille Flitternesholme 
op fra det indre af den egentlige Kvedfjord. Denne er byg- 
get af hornblendeskifer med kalkstenslag. Lagstillingen vi- 
ser en omkring nord-sydlig strøgretning med 45° østligt fald. 
Efter den indre del af Gullesfjorden rejser sig den lille _ 
Fur-ø op omtrent midt i fjordløbet. Den vestlige del af sen 
bygges af en mild glimmerskifer, der med 45° østligt fald 
skyder sig ind under gneisgraniten, der bygger den østlige del 
af sen. Et tilsvarende forhold gjentager sig tversovenfor 
Furø efter den østlige side af Gullesfjorden under foden af 
Gullesholmnakken. Bygningsforholdene her er nærmere om- 
handlet i afd. I pag 67 og 68 med dertil knyttet profilrits 
fig. 5. 
Ved Lyså — nordenfor Gullesholmsnakken — og videre 
nordover til Lysåhelle optræder efter de lavere niveauer 
langs fjorden forskjellige kortere og længere strimler, byg- 
gede af lagrækker af lerglimmerskifere og kulstofholdige 
skifere. Lagene viser her en strøgretning af n. 50 a 60° o 
med stejlt sydostligt fald og falder strøgretningen her sam- 
men med fjordløbets retningslinje. De bagenfor opstigende 
fjeldpartier er byggede af gneis-granit. 
Ved Refsnes — straks nordenfor Østerfjords udmunding 
i Gullesfjorden — bygges fjeldgrunden langs fjordsiden af 
lagrækker af glimmerskifer (lerglimmerskifer), mørke kulstof- 
