94 Karl Pettersen 
holdire skifere og kvartsitiske skifere i veksling. Lagenes 
g også her pa det nærmeste ligelobende med fjord- 
løbet, faldvinkelen stejl til vertikal. Ved Skomesvik afleses 
SE a Le SSE 
StYesTretn1o 
de yngre skifere af gneis-granit, men optræder igjen i nær- 
heden af handelsstedet Hemestad, hvor de bygger et sterre 
sammenhængende felt, der over Hemestadfjeldet breder sig 
mod øst til henimod Strømsfjordens udmunding. 
Lægges et profil fra Hemestad over Hemestadfjeldet 
vil man overskride folgende lagrækker: 
a. mægtige afdelinger af sorte kulstofholdige skifere un- 
der nord-sydlig stregretning med stejl indtil vertikal 
faldvinkel efter de lavere niveauer langs fjorden. 
b. vekslende lag af glimmerskifer og hornblendeskifer med 
kalkstensindlejninger. 
kvartsitisk skifer og sandstensartet kvartsit. 
ae 
. over det egentlige højfjeld kvartsrig glimmerskifer, — 
alt i konform lagstilling. 
e. fra højfjeldet ned til Vebestadsæteren fandtes fjeldgrun- 
den overalt dækket. 
f. Ved Strømmen (Strømsfjorden) urfjeldets gneis. Strøg 
o—v., sydligt fald. 
Den nordvestre del at Kvedø er bygget af hornblende- 
skifer. Lagstillingen n—o mod 45° østligt fald. Skiferen 
skyder sig her ind under gneis-graniten, der bygger den 
øvrige del af øen. 
Ved Elde — nordenfor Kvedfjords kirke — samt videre 
frem mellem Elde og Molvik optræder efter strandlinjerne 
smale strimler byggede af hornblendeskifer, strålstensskifer, 
glimmerskifer og kvartsit med indlejninger af kalksten. Strøg- 
retningen bøjer sig temmelig regelmæssig efter kystlinjens 
bugtninger i det hele og store og kan svinge fra n. 40° o 
til n. 60° o mod 60 a 70° vestligt fald, — altså fra den 
straks østenfor fremstikkende gneis-granit. Bygningsforhol- 
