Den nord-norske fjeldbygning 99 
farve. Om Guldberget vekslende lag af mørke, røde og hvide 
farvenuancer. 
Profilrits fig 48 er trukket fra Sørvik op til top af 
Sørviksfjeld. Nedenfra opad bygges fjeldgrunden af 
a. kalksten. 
b. lerglimmerskifer, o—v fald n. 
c. tyndlaget kvartsskifer og kvartsitisk glimmerskifer — 
med skjællet hvid kaliglimmer. Lagstillingen i hej 
grad forvreden. 
d. hård kvartsitisk tildels sandstensartet glimmerskifer. 
Strøg n—s, fald indtil 70° 2. - 
e. Opefter top en småskjellet temmelig mild glimmerskifer 
i bænkedeling. 
Afdelingerne (a) og (b) tilhører Balsfjordgruppen og det 
samme er antagelig også tilfældet med den så stærkt pres- 
sede afdeling (c). Afdelingerne (d) og (e) med sine stærkt 
krystallinisk prægede skifere og sin afvigende lagstilling 
ligger derimod ind under glimmerskifergruppen. 
Fra Sørviken nordover til Kilbotn er man nået ud 
af den egentlige kalkstenszone. Efter længere strækninger 
bygges fjeldgrunden her af hårde krystalliniske bergarter, som 
glimmerskifer og hornblendeskifer, der petrografisk nærmest 
skulde være at henføre til glimmerskifergruppen. Disse dan- 
nelser findes imidlertid ofte i veksel med grenlige hårdski- 
fere, med kalkstensindlejninger, der snarere synes at skulle 
tilhøre Balstjordgruppen. Maske danner disse lagrækker her 
en lavere liggende afdeling inden Balsfjordgruppen. 
Profilrits fig. 49 er trukket fra Kilbotn i vestlig ret- 
ning efter Kvantoskar over til Storvasbotn (Nordre — Stor- 
vand). 
a. en smuk grønlig stribet amfibolitisk skifer. Strøgret- 
ning n. 409 v. 1 vertikal lagstilling. Tilhører måske Ur- 
fjeldets yngste dannelser. 
b, kalkstenslag. Øst-vestlig strøgretning med svingning 
