Den nord-norske fjeldbygning 109 
ma de nævnte strimler, der abenbart danner svage rester 
efter et oprindeligt større sammenhængende felt, være afsatte 
efter ældre foreliggende indskjeringeri urfjeldet. Kvedfjor 
dens og Gullesfjordens indskjæringsbælte må derfor i sine 
væsentlige træk være ældre end de ovennævnte sedimentære 
strimlers afsætningstid og følgelig også ældre end tiden for 
indsænkningen efter Hindøens nordostlige underland. Efter 
Balsfjords- og Tromsø glimmerskifergruppes afsætningstid har 
sænkninger fundet sted langs efter Kvedfjord og Gullesfjord, 
og de efter disse ældre indskjæringer afsatte sedimentære 
dannelser, der således er sænket ned til lavere niveauer, har 
herunder tildels skudt sig ind under urfjeldet. Disse ind- 
sænkninger langs efter Kvedfjord og Gullesfjord er rimelig- 
vis samtidige med indsænkningen efter Hindøens nordostlige 
underland. 
Gryt-0.*) 
Mod øst afsluttes sen ved det lave langt fremspringende 
Bestebostadnes. En større del af dette er bygget af laget 
gneis under en strøgretning af n. 20° ø og 45" østlig fald: 
Nessets ytre fremspring bygges derimod af lagrækker af lys 
og mørk glimmerskifer, der under konform lagstilling over- 
lejer gneisen. På sine steder går gneisen under jevne petro- 
grafiske overgange over i glimmerskiferen. 
Hvorvidt den her optrædende skifer skal være at hen- 
føre til glimmerskifer-gruppen lader sig for tiden ikke afgjore. 
Den fuldstændige mangel på kalkstensindlejninger ligesom 
også den nysnævnte petrografiske overgangsforholde, kunde 
måske pege hen på at skiferafdelingen her kan ligge som 
en yngre afdeling ind under Urfjeldet. Den vilde i så 
tilfælde nærmest være at sammenstille med glimmerskiferat- 
delingen, der fra den østlige side af Bergsvågen bygger fjeld- 
grunden opefter Lillehornets østlige afnæng. 
*) Cfr. Afdel, I pag. 71, 
