114 Karl Pettersen 
der mægtige lagrækker af hvid og rødlig kalksten. Den an- 
seelige «Risehule» er indgravet i kalkstenen her.”) 
Fjelddalsholme i Tjelsundet er bygget af en herunder 
hørende hvid kalksten i bugtet lagstillig. 
Landpartierne langs den østlige side af Vågsfjord. 
Disse dannes af tvende større ser Rolla og Andorg-e. 
Mod øst er disse udskilte fra fastlandet ved den såkaldte 
Astafjord — et langt fjordlignende sundløb, — der fra den 
sydlige del af Vågsfjord skjær sig ind i nosdostlig retning 
og indad afsluttes ved den såkaldte Salangen. Ved tvende 
transversale sundløb nemlig Bygden, der skjær sig frem mel- 
lem Rolla og Andorg-ø, samt det korte og trange Mje- 
sund mellem Andorg-ø og fastlandet, står Astafjorden endvi- 
dere i umiddelbar tilknytning til Vågsfjord, 
Fastlandets randpartier langs den østlige side af Asta- 
fjord dannes af trende brede halvøformige fremspring, ind- 
byrdes udskilte ved de korte transversalt indskårne fjord- 
løb, Gravfjord, Gratangen, Lavangen og Sagfjord. Skibs- 
vandets brede dallignende spalte gjennemskjær Rolla i Grav- 
fjordens forlængelse og vil orografisk være at knytte til den- 
ne. Bygden vil på samme måde være at betegne som en for- 
længelse af Gratangen, Det lange fjordløb, Strømmen, der 
skjær sig ind efter Andorg-ø fra sammes vestlige side, ligger i 
retningslinjen for Lavangen. Det gjennemskjær vistnok ikke 
øen, idet en bred og høj fjeldryg skyder sig frem mellem 
Strømmens indre botten og Astafjorden, men genetisk er det 
vistnok at sætte i et nært tilknytningsforhold til Lavangens 
fjordspalte. På samme måde kan Mjøsundet være at legge 
ind under Sagfjordens indskjæringslinje. 
Rolla og Andorgø er således i orografisk henseende 
nært sammenknyttede med de nysnævnte randpartier af fast- 
*) Risehulen ved Lavangsbotten Aarsh for Math. og Naturv. 1876. 
