118 - Karl Pettersen 
a 6 km. vestenfor Arstenen skyder sig frem langs stranden 
et temmelig langt isoleret liggende åsdrag, bygget af en ser- 
pentinagtig sten med overgang eller tilknytning til Sagvan- 
dit. Denne forekomst skal senere nærmere blive omhandlet. 
Det skal forøvrigt ikke lades uomtalt at fjeldgrunden- 
op efter højfjeldspartierne under foden af Storfjeldets top 
tildels i rigt mål fandtes dækket med løse blokke af en gneis- 
artet bergart, der petrografisk mindede om kystens gneis-gra- 
nit, At slutte fra blokkenes ydre formforholde kunde det 
oprindelige hjemsted ikke være at søge langt borte. Det 
lykkedes imidlertid ikke at påvise bergarten i fast fjeld og 
det må således lades uafgjort, om den skal være at opføre 
som en under rdnet dannelse inden glimmerskifergruppen, 
eller på en eller anden måde være at stille i et mere selv- 
stændigt forhold ligeovenfor denne. 
Bygningsforholdene efter de her omhandlede landpartier 
vil findes nærmere fremstillet ved profilrits fig 53, der er 
trukket fra det mellem Gratangen og Lavangen førende ejde 
over Storfjeldet vestover til Astafjorden. 
a. et svagt fremtrædende parti urfjeld (gneis), der stikker 
trem efter de laveste niveauer ved Fjordbotn i Grat- 
angen. 
b. Balsfjordgruppen, der skyder sig ind under glimmer- 
skifergruppen. 
c. Tromsø glimmerskifer-gruppe. 
Halvøen mellem Lavangen og Salangen mod Sagfjord 
Denne høje halvø (n, 5 pag 9 afd. I), der rejser sig op 
langs den vestlige side af det lave Salangsejde, er — en liden 
kvartsitisk afdeling fraregnet, der stikker frem ved halvøens 
afslutning mod nord — helt bygget af lagrækker, der ligger 
ind under glimmerskifergruppen. Langs Lavangens nordlige 
side fra Astadfjorden indover mod Salangsejdet reiser fjeld- 
