Den nord-norske fjeldbygning 119 
massen sig i stejle nøgne styrtninger, der opad afsluttes i en 
række spidse tinder, de op imod 1260 m hojtstigende Reit- 
tinder. Efter de nøgne fjeldvægge sees lagrækkerne at bøje 
sig svagt skålformig med svingning i faldretningen (cfr. fig. 54). 
Lagenes strøgretning n. 20" v. Ved Lavangsnes er kalk- 
stensindlejninger påvist i en højde over havfladen af 157— 
188 m. Efter det lave Lavangsejde optræder ligeledes den 
grovkornige krystalliniske kalksten i megtige masser. 
En elv med ret anseelig vandmasse løber her gjennem en læn- 
gere strækning i en i denne kalksten udgravet oventil luk- 
ket rende. 
Ved gården Håkvik henimod halvøens nordlige afslut- 
ning mod Salangen afsluttes glimmerskiferen, der her viser 
en lagstilling med n. 20° o. strøgretning og 20 a 30° syd- 
ostlig indskyden. Herfra nordover efter de lavere her op- 
trædende ås- og bakkedrag bygges fjeldgrunden afen grålig- 
hvid kvartsit, der nu og da kan indeslutte lag af en tynd- 
laget hornblendeskifer. Kvartsiten skyder sig under en konform 
lagstilling ind under glimmerskiferen, Denne kvartsit, der at 
slutte fra dens plads i følgerækken antagelig må være at 
indordne under Balsfjordgruppen, optræder her som en del 
af et større sammenhængende felt, der breder sig frem i strø- 
gene om Sagfjorden. Den række af småholmer, der skyder 
sig frem efter de ytre partier ved Sagfjordens udmunding 
mod Salangen, er helt byggede af denne kvartsit. Lagstil- 
lingen er her adskillig varierende. 
Kvartsiten stikker ligeledes frem langs efter Sagfjor- 
dens østlige side fra handelsstedet Sjøvejen nordover mod 
Løksbotten. Den halvt sandstensartede bergart optræder her 
i en smuk regelmæssig lagdeling under en strøgretning afn. 
60° v. med 20° nordvestlig indskyden. De enkelte lag eller 
bænke når en tykkelse af opimod 3,, ctm. Kvartsiten er 
indvævet med sølvhvide glimmerskjæl og hist og her også 
indfældt med små røde granater. Den indeslutter underti- 
