126 Karl Pettersen 
Her synes der snarest at være grund til at forudsætte at 
sunddannelsen er fremgäet som et resultat af foldningskræf- 
ternes virksomhed. Skibsvandsdalens indskjæringsspalte pa 
Rolla må med hensyn til oprindelse være at sammenstille 
med Bygden. Dennes retningslinje falder nemlig ganske sam- 
men med Bygdens. 
Af de fra Astafjorden indskydende småfjorde ligger 
Gravfjorden i Skibsvandsdalens forlængelse og må orografisk 
utvivlsomt nærmest være at sammenknytte med denne som 
en del af et større hele. 
Gratangen viser et stærkt bugtet lob. Den største del 
af fjorden skjær sig imidlertid som Bygden frem mellem kon- 
* kordant stillede lagrækker og ligeløbende med disses strøg- 
retning. Den ytre del af fjorden mod udmundingen til Asta- 
fjorden overskjær derimod lagrækkerne mere transversalt. 
Gratangen er således sammensat af tvende under ulige for- 
holde dannede indskjæringer, Af disse antages den ene for- 
holdsvis største del ligesom Bygden — til hvilken den oro- 
grafisk nærmest er knyttet — at være fremgået af foldnings- 
kræfterne, medens den ytre del orografisk nærmest ligger 
ind under Astafjorden og således antages at være dannet 
gjennem indsænkning samtidig med denne. 
Med hensyn til Lavangen så synes oprindelsesforholdet 
her ikke at ligge så klart tilskue. Fjordens inderste botten 
skjær sig vistnok frem ligeløbende med den her rådende lag- 
stillings strøgretning. Den forholdsvis største del af fjorden 
overskjær imidlertid lagstillingens strøgretning mere diago- 
nalt. Lavangens retningsleb skyder sig imidlertid på det 
nærmeste frem lodret mod Astafjorden, og det lader sig så- 
ledes antagelig ikke godt gjøre med hensyn til oprindelse at 
lægge Lavangen ind under Astafjorden. Dybdeforholdene 
efter Lavangen ligesom også fjordens retningsløb peger hen 
på at fjorden med hensyn til oprindelse nærmest må være at 
sammenstille med de andre transversale indskjæringer. 
