132 Karl Pettersen 
svungen op til. vestlig eller vest-sydvestlig og fortsætter pa 
samme made ostover til Temmerelven og herfra videre frem 
efter fjeldpartierne fra den østlige side af samme. Faldvin- 
kelen er i regelen svag og overstiger sjelden 20°. Pa grund 
af den svage faldvinkel vil det ofte vere vanskeligt med 
nøjagtighed at bestemme lagstillingen. En sydvestlig fald- 
vinkel — i lighed med forholdene som de trader frem langs | 
efter Astafjorden, — synes dog også her i regelen at være 
den rådende. På sine steder synes den dog at svinge om 1 
mere nord-sydlig retning. 
Ligesom tilfældet er efter Astafjorden afsætter lagstil- 
lingen også her efter randpartiets hele længde en enkelt svagt 
indbøjet men dog stærkt fremtrædende regelmæssig formet 
synklinal. 
Profilrits fig. 56 vil tjene til nærmere belysning af de 
her omhandlede lagstillingsforholde. 
a. Balsfjordgruppens grønne skifere langs efter Tømmer- 
elven. 
b. glimmerskifergruppens synklinalt stillede lagrækker. 
Fjeldpartierne mellem Gisund og Malangen 
med Målselvens nedre løb. 
Langs den østlige side af Gisundet rejser sig sydligst 
Kistefjeldet og nordenfor Kjølfjeldet, — tvende fjelddrag, der 
indbyrdes er udskilte ved det lave Bjørelvejde. Dette skjær 
sig fra Gisundet i vest-østlig retning over til Rogsfjord — 
en sidefjord til Malangen. Fra den østlige side af Rogsfjord 
og det lave ejde, der fra sammes indre botn fører over til 
Finfjord-vand — med afløb til Finfjord, en sidefjord til Gisund 
— rejser sig Fagerfjeldet og østenfor samme Vasbrunas fjeld- 
drag langs Målselvens nedre løb. Kistefjeld«ts, Kjølfjeldets, 
Fagerfjeldets og Vasbrunas øformig udskilte fjelddrag danner 
orografiske underled under en og samme bjerggruppe. (cfr. 
