136 Karl Pettersen 
stillingen, som den rader efter Vasbrunas fjelddrag. Hvor- 
vidt Balsfjordskiferne træder frem efter de lavere liggende 
niveauer af Fagerfjeldets sydlige afheld mod Finfjordvandet, 
her skydende sig ind under glimmerskiferen, der bygger det 
egentlige hojfjeld, har der hidtil ikke været anledning til 
nærmere at undersøge. 
Kistefjeldets drag er fra Gisundet op til øverste tophøj- 
der bygget af til glimmerskifergruppen hørende lagrækker. 
Langs Gisundet er lagenes strøgretning regelmæssig omkring 
n. 20° o med svag østlig indskyden fra 10 til 20° Lægges 
et profil efter det lave Bjorejde over til Rogsfjorden, så 
danner lagstillingen her en svag synklinal — idet den øst- 
lige faldvinkel langs Gisundet ved Rogsfjorden er slået om 
til vestlig. Der kan være grund til at forudsætte, at lag- 
rækkerne efter Kistefjeldets drag gjennem sin hele længde 
fra n. til s. viser en hermed samstemmende synklinal. 
Lagstillingen efter de her omhandlede fjeldpartier vil 
findes nærmere fremstillet i profilrits fig 59, der er trukket 
fra Gisundet østover til Målselvens nedre løb. 
Nordenfor Bjørelvejdet rejser sig som før nævnt Kjølfjel- 
dets drag, der som en halvø skyder sig frem mellem Gisun- 
dets nordre del og Malangen. Dette stiger i Kjelfjeldet op 
til en højde af omkring 565 m. Langs den nordvestlige side 
af dette landparti bryder frem den før omhandlede Rødbergs 
granit (cfr. afd. I pag, 156.) Forøvrigt bygges fjeldgrunden 
her overalt af til glimmerskifer-gruppen hørende lagrækker. 
Profilrits fig 59 er trukket fra Rødberg ved Gisundet 
i østlig retning over til Giøvik ved Malangen. 
a, hård kvartsrig glimmerskifer med mægtige indlejninger 
af hvid kornig kalksten. Strøg n. 30" v—s 300. med 
stejlt østligt fald (på det nærmeste vertikal lagstilling.) 
b. mørk kvartsrig glimmerskifer i veksling med rødlige 
båndlag af en granitartet sten, Denne røde bergart 
træder frem som mere selvstændige bånd, dels som tyn- 
