Den nord-norske fjeldbygning 137 
dere årer, men dels også som klumpformige udsondrin- 
ger inden glimmerskiferen. I sidste tilfælde viser ste- 
nen en mere hvidlig grundfarve. Glimmerskiferens lag 
snor sig i regelen efter disse klumpformige partiers ydre 
formforholde. 
c. Redbergsgraniten, sammensat af rød orthoklas og kvarts 
i storkornig forbindelse. Glimmeren er i regelen helt 
tilbagetrængt 1 denne mere karakteristiske prægede gra- 
nit. Pa sine steder sees i graniten svage striber, dan- 
net af et tyndt overdrag af et grønligt mineral, — an- 
tagelig kloritartet glimmer. Kvartsen optræder i hy- 
pige udsondringer dels som arer dels ogsa i klumpfor- 
mige dannelser. Bergarten findes hyppig indsprengt 
med magnetit — indfeldt dels i orthoklasen dels i 
kvartsen. 
d. Sorte og rede indtil 2,, ctm. tykke bandlag. De sorte 
dannes af grenlig merk glimmer som forherskende be- 
standdel, de rede derimod af redlig orthoklas med kvarts, 
medens glimmeren helt er tilbagetrængt. Disse gneis- 
artede lag viser en strøgretning af n. 20° v. med stejlt 
vestligt fald. 
e. Aglapvikens flade hjemjord er dækket af lost materiale. 
Op efter Aglapens estlige afheld bygges fjeldgrunden 
af ren glimmerskifer, der viser en strogretning af n. 
30° v. med nordostligt fald. 
f. Efter äsdragene herfra østover til Malangen optræder 
glimmerskifergruppens lagrækker enerådende, Den stejle 
faldvinkel taber sig efterhånden, samtidig som lagenes 
strøgretning svinger om til mere nord-sydlig. Ved går- 
den Giøvik optræder langs efter strandpartierne mod 
Malangen mægtige lagrækker af grovkornig kalksten. 
Strøgretning n. 20" o. med 20° ostsydostlig faldvinkel. 
Søndenfor Rødberg og noget astligere rejser sig det 
ovennævnte Kjølfjeld, der skyder sig frem i omkring nord- 
