Den nord-norske fjeldbygning 139 
I Gammelvetten når landpartiet sin største højde med om- 
kring 630 m. o. n. 
Gisundets største dybde er at påvise om Gi-ø — noget 
søndenfor Gibostad, — hvor den kan nå ned til 45 favne (84 m.) 
Forøvrigt når dybderenden her i regelen ikke så langt ned 
som til 20 favne (38 m.) 
Solbergfjorden har mod øst ved dens overgang i Sør- 
reisen en dybde af omkring 100 favne (188 m.) Dybderen- 
den viser en stadig voksende dybde vestefter. Ved Solbergs- 
fjordens overgang i Vestfjorden er dybden nået ned til 250 
favne (470 m.) 
Langs efter Andorgøens nordside går dybden ned til 
300 favne (564 m). 
Det her omhandlede bækken, der ligger i Vagsfjord- 
bækkenets umiddelbare forlængelse, skjær sig som dette frem 
i retning fra sydvest mod nordost. 
Mod vest og nord omkranses bækkenet af Senjen-øens 
urfjeld. Mod nord-ost stænges det ved Kistefjeldets drag, 
og mod den sydostlige side af fastlandspartierne langs efter 
Dyrø-sundet samt efter Andorgøens nordlige side. 
Efter Senjen-øens lavlandsparti bugter lagstillingen sig 
tildels efter grænselinjerne mod det fra vest og nord fremsky- 
dende urfjeld. Hvor mere umiddelbart sammenstad mellem ur- 
fjeldet og skiferafdelingen her har været at påvise, er ski- 
feren i regelen bleven fundet faldende fra urfjeldet — altså med 
østlig eller sydlig faldvinkel. 
I strøget om Gisundet viser lagstillingen sig oftei 
høj grad forrykket, tildels ledsaget af stærke snoinger og vrid- 
ninger og træder dette forhold navnlig frem langs efter de 
lavere niveauer mod sundet. Her er det åbenbart at stærke 
trykkræfter har været i virksomhed. Da lagstillingen her 
på en fremtrædende måde afviger fra den, der er rådende 
langs efter de fra Gisundets østlige side opstigende fjeldpar- 
tier, — hvor den under helt regelmæssige forholde kuns er 
