Don nord-norske fjeldbygning 175 
lades uafgjort. Her skal alene fremholdes at der efter de 
omhandlede strøg i ethvert tilfælde intet eraflæst, der skul- 
de synes at kunne pege i denne retning. 
Det egentlige arnested for de her påviste niveauforan- 
dringer, der må være indtrådt efter glimmerskifergruppens 
afslutningstid, må således efter al sandsynlighed være at 
henlægge til fjeldgrunden efter bækkenets vestlige side. Man 
ledes således her til at drage den slutning, at den af ur- 
fjeldet byggede fjelderund i strøget fra Vågsfjorden nordef- 
ter til Fuglesnnd i tidsrum senere end glimmerskifergruppens 
afslutningstid har været underkastet en sænkning, hvorunder 
dettes højfjeldspartier er bragt ned til niveauer, der ligger 
lavere end skiferafdelingernes højfjeldspartier mod øst. At 
slutte fra stratificationsforholdene inden gneisafdelingen, som 
de træder frem langs efter Kvedfjordens østlige side, fore- 
ligger der som det synes bestemtere vidnesbyrd for, at den 
gneisgranitiske fjeldgrund idetmindste her i virkeligheden 
har lagt ind under dislokationer i tidsrum, der ligger efter 
glimmerskifergruppens afsætningstid. Fra denne enkelte lo- 
kalitet at drage videre gående slutninger lader sig vistnok 
ikke gjøre, men forholdet vil dog kunne tjene som yderligere 
støtte for slutninger, hvortil man tidligere er nået ad anden 
vej. 
Som før nævnt er der al grund til at forudsætte at 
skiferafdelingerne fra bækkenets østlige side oprindelig må 
have under tilsvarende forholde med de, hvorunder de her 
træder frem, bredt sig videre vestover og således udfyldt 
bækkenet ligetil urfjeldets østlige afheld. Mægtige lagræk- 
ker af yngre skiferafdelinger må således her være blevne 
fjernede ad en eller anden vej. 
Den af skiferafdelingerne byggede fjeldgrund langs efter 
bækkenets vestlige side skyder imidlertid ikke på langt nær 
op til en højde, der kan være at sammenstille med den, der 
er rådende efter fjeldpartierne langs bækkenets østlige side. 
