186 Karl Pettersen 
tidsperiode fra lavere liggende fjeldmarker har skudt sig frem 
vestover til højere liggende niveauer. Isdeleren for den skan- 
dinaviske indlandsis antages derunder at skulle have lagt 
estenfor hejfjeldet og omkring 500 m. lavere end vandspejlet 
mellem den botniske bugt og Vesterhavet.*) Uden med be- 
stemthed at skulle kunne bestride, at forholdet i virkelighe- 
den kan have været dette, antages det dog at skulle erkjen- 
des, at det i sig selv synes lidet rimeligt, at isdeleren kan 
have haft en sadan beliggenhed. I ethvert tilfælde kan der 
neppe foreligge de nødvendige forudsætninger for, at dette for 
tiden skal kunne godkjendes som en videnskabelig kjensgjerning. 
Forholdene ved Torne-träsken peger hen på, at en storartet 
blokketransport kan være at tilskrive isdrift og på forhånd 
kan der vistnok være nogen grund til at forudsætte, at for- 
holdene i så henseende også efter andre lokaliteter langs efter 
fjeldryggens østlige afhæng vil kunne finde sin naturligste 
forklaring netop ad samme vej. 
*) Cfr. G. de Geer. „Om isdelarens läge under Skandinaviens begge 
nedisningar*. Geol. for förh. Stockholm, X, 1888 pag 195. ff. 
