38 Karl Pettersen. 
det ikke vil kunne lade sig gjøre at sammenstille dem med 
noget af disse under fælles linjesystemer. 
Nessets længst fremspringende del dannes af en sam- 
menhobning af store rullestensblokke, der her ligge udæk- 
kede. Disse bestaa for største delen af Kvænangens kvartsit, 
men derimellem findes ogsaa granitiske blokke. 
Landet langs den østlige side af Stor-Strømmen stiger 
op i en temmelig stejl bergvieg af et par hundrede fods 
højde. Fra den vestlige side løber et elvedrag ned gjennem 
en stærkt faldende bjergdal og munder ud i bassinet lige 
ved nesset C’s indre fremspring og paa søndre side af sam- 
me (se kartet). | 
Fæster man sig ved dybdeforholdene udefter de to her 
omhandlede bassiner, saa vilde deraf paa forhaand muligens 
kunne drages den slutning, at her forelaa to paa hinanden 
følgende trinflader, — hver med nogenlunde jevn tildels ud- 
adheldende bundflade, idet de omhandlede volde A, B og C 
derunder ikke tages i betragtning. Ved begge strømløbene 
afsluttes disse trinflader i stejlt faldende stødtrin — ved 
Lille-Strømmen er faldet fra omkring 35 favne til 70 å 80, 
ved Stor-Strømmen fra 70 å 80 til 100 favne. Samtidig sti- 
ger ved begge strømløbene undersgiske dæmninger op fra 
trinfladerne umiddelbart over stødtrinene — ved Lille-Strøm- 
men til 41/. favne (8,7 m.) ved Stor-Strømmen til 5 favne 
(9,4 m) under laveste vandstand. I forbindelse med det før 
omhandlede stødtrin op til Kvænangsbotten fra det indre 
bassins inderste parti vilde der i saa tilfælde her foreligge 
et terrassesystem af 3 paa hinanden følgende trin, i hvilke de 
to trinflader ere undersøiske, den tredje derimod gaar over i 
tørt land. Stigningen for hvert trin vilde — naar voldene 
A, B og C derunder sættes ud af betragtning — være tem- 
melig regelmæssig omkring 30 favne (56 m.) Men uuder 
denne forudsætning vilde det antagelig være aabenbart at 
saa regelmæssige trindannelser ikke kunde yære at udlede 
