Undersøgelser over dyrlivet i de arktiske fjorde. 43 
gange med skraben. Ud mod Aarholmen gjordes et par kast 
paa 50 å 60 favne, men med lidet udbytte, heldigere var et 
paa circa 70 favne i den sydvestlige bugt af bassinet, hvor 
dybden angives at naa ned til 80 favne; her erholdt jeg 
navnlig en hel del eksplr. af en Parathemisto, muligens com- 
pressa Gøös., som først blev fundet i 2 eksplr. i Sørfjorden, 
og hvoraf ogsaa et optogesi Baddern. Paa dette sidstnævnte 
sted undersøgtes en dybde af 15—25 favne, den overstiger 
ikke 30 i den indre del af bugten, længere ud i fjorden 
haves store dyb paa indtil 250 favne som f. eks. i mundingen 
af Jøkelfjord. 
Hvad bundforholdene angaar, er de overalt temmelig 
ensartede, og bestaar bunddækket hovedsagelig af et dynd- 
blandet ler, som man træffer det i alle lukkede fjorde, hvor 
mange elve fører det smeltede sne- og isvand tilfjords, og 
som ogsaa optræder paa de fleste større dyb, tildels ogsaa i 
rolige grunde bugter. I Sørfjorden møder man overalt jevn 
blød bund untagen nær land, hvor de nedrullede sten endnu 
ikke er begravede i slamdækket men bærer en tarvelig ve- 
getation af alger, dog intetsteds Laminaria, som jeg først 
fandt i Baddern; en fattigere Molluskfauna end i Sørfjor- 
den har jeg intetsteds seet hvad artantallet angaar, indivi- 
dernes derimod var forbausende, bedre udstyret syntes den 
at være med Crustacea, som overhovedet tilfældet med Kvæn- 
angsfjorden. I Nordbotnbassinet var bunden mere varieret, 
men ogsaa her bestod bunddækket hovedsagelig af det sam- 
me seige dyndblandede ler, hvis udvaskning kræver stor taal- 
modighed mod stor foragt for et propert antrek; foruden af 
en hel dei Conchifera yndes dette ler fornemmelig af Natica 
grønlandica, Admete viridula, flere hvide Bela-arter, Neptu- 
nea despecta, Byblis gaimardi, Anonyx gulosus og arter af 
slægterne Ampelisca og Monoculodes, som her har sine fornem- 
ste tumlepladse. Det interessanteste punkt i dette bassin er 
den førnævnte banke omkring Storholmen, som jeg næsten 
