H. Kiær. — Om Dyrelivet i Balstjordeu. 16 



3) haard ])und paa dybere vand, 



4) mudderbunden i dybderenderne. 



1. Den littorale region. 



Som bekjeudt tiltager forskjelleu iiiellem bøi- og lav- 

 vaude ved vore kyster jo længere mau kommer mod uord. 

 Saaledes er der ved Lindesuæs ikke regehiiæssigt bøivande, 

 medens forskjellen mellem flod og fjære sjø ved Tromsø 

 er 2 à 3 meter. Der er saaledes ved Tromsø udmærket 

 anledning til at iagttage og indsamle en mængde forskjel- 

 lige dyrearter i fjæren. 



Naturforholdene paa strækningen mellem \uå- og lav- 

 vande er særdeles vekslende. Saaledes vil man overalt 

 kunne finde fast f jeld afbrudt af sandstrande og rullestens- 

 kyster. Paa det faste fjeld og paa større rullestene helt 

 op til grænsen for bøivande findes utallige individer i alle 

 udviklingstrin af rur (Balanus balanoides) og strandsuegle 

 (Littorina rudis og dbtusata). Strandsneglene er ogsaa tal- 

 rige paa blæretang, Fucus, hvor desuden af og til kan fin- 

 des mængder af bydroider (Sertularia pumila) og enkelte 

 nøgne snegle (Bendronotus arhorescens). Under tangen, 

 der ved fjære sjø i fugtige klaser bænger nedover rulle- 

 stenene, sees kolonier af andre strandsnegle (Polytropa la- 

 pillus, Littorina Uttorea, Doris sp.), dog saagodtsom blot 

 udvoksede individer. Sammesteds lever smaa gulgrønne 

 muslinger (Modiolaria discors) tæt sammenpakket og ind- 

 filtret i algetraade i størrelser fra 1 — 13 mm., ligelcdes 

 vakre grønne aktiiiier (Edwardsia n. sp.^ i alle udvik- 

 lingstrin. 



Under stenene findes kolonier af smaa, piglignendo 

 snegler (Ondba aculeus), samt smaa brune orme (planarier 

 og nemertiner). Stenene i den nedre del af fjæren er un- 

 dertiden pragtfuldt overgroede af gulgrønne svampe og er 



