H. Kiær. — Om Dyrelivet i Balsfjorden. 21 



Inde i hulrummene fiuder dyrene udmærket beskyttelse 

 mod sine fiender samtidig som de ikke behøver at mangle 

 føde, da det friske, planktourige vand uhindret kan 

 strømme igjennem kalkalgerne. Af dyr, der især holder 

 til i kalkalgerne kan nævnes de brune taggede slangestjer- 

 ner (Ophiopholis aculeafa), der stækker sine tynde arme 

 paa kryds og tvers iud mellem hulrummene, endvidere 

 smaa individer af sjøstjerner (Solaster papposus og Cri- 

 brella sanguinolenta) samt boremuslinger (Saxicava pho- 

 ladis og arctica) og snegler (Margarita helicina). 



Af fastsiddende dyrearter findes pragtfuldt røde, 

 grønne og glasklare ascidier eller søpunge (Halocynthia 

 aurantium, Ciona intestinalis og Ascidia prunum) samt 

 smaa svampe (Sycandra ntphamis og Grantia utriculus). 



I virvar omkring kalkalgernes bugtede grene slynger 

 sig i talrig mængde kalkrør beboede af ledorme (Sàbelîa 

 fabrici). De største af disse ledorme har i april maaned 

 mange æg af forskjellig størrelse i kropshulen. Samtidig 

 findes individer af Ophiopholis aculeata med udkrængede 

 ovarier fyldt med uhyre masser af æg. 



Paa kalkalgerne findes ogsaa forskjellige ræker og 

 andre krebsdyr saaledes Hyppolyte gaimardi, turgida og 

 pusiola samt Caprella linearis, hvilken sidste paa grund 

 af sin lange ormformede krop og sine slanke ben synes 

 særlig skikket til at klatre om paa kalkalgernes grene. 

 Hippolyte pusiola findes med rogn i juni maaned. H. tur- 

 gida er særdeles talrig og optræder i to forskjellige aars- 

 klasser, der den 4de juni 1903 maalte 1,5 — 2 og 2,5 — 3,1 

 cm. 



Sandbunden gaar paa forskjellige steder ved en dybde 

 af ca. 30 meter over i strækninger med sten, ruggel (kalk- 

 alger) og skjæl, banker som karakteriseres ved den over- 

 ordentlig rige forekomst af hesteskjæl (Pecten islandicMS) 

 i alle udviklingstrin. Disse skjæl er af stor økonomisk 



