24 Tromsø Museums Aarshefter 28. — 1905. 



reus (store blaa sjøborrer), nogle ascidier, exemplarer af 

 ledorme [Telephus circinnatus og Leodice sp.) sammen med 

 rødalger. 



I strømhaarde sund som Kvalsund og Rystrømmen 

 bestaar bunden væsentligst af stærkt rullede smaasten og 

 skalfragmenter. Paa lidt større stene findes aktinier, ba- 

 laner, spongier og sertularier, der i mai maaned fandtes 

 med modne kjønsknopper. 



Mudderbunden. 



Som modsætning til de nævnte strømhaarde sund 

 findes der hist og her enkelte rolige bugter, hvor mudderet 

 selv paa forholdsvis grundt vand afleirer sig. Her findes 

 paa en dybde af 15 — 30 meter sammen med masser af 

 subfossile skaller af Cyprina islandica følgende molusker: 

 Nicania hanksii, Astarte compressa, Scalaria grønlandica, 

 Bela sp. samt mængder af gephyreer, [Phascolion strombi), 

 i rør af Bentalium og Bela. 



De iuderste partier af fjordene, hvor der udmunder 

 elve, bestaar ofte af betydelige strækninger, der ligger 

 tørre ved fjære sjø. Som exempel kan nævnes stræknin- 

 gen mellem Storstennæs og Markenæs i Balsfjorden. Det 

 fine materiale, der af elvene er ført ud fra de glaciale og 

 postglaciale lerlag, har her afleiret sig og dannet en vid- 

 strakt flade (udlere) af ca. 1 km. 's bredde og 3 km. 's 

 længde med betydelige banker af blaaskjæl. I den ydre 

 del af fjæren begynder Zos^era-regionen, Aalegræsset vokser 

 dog temmeligt glissent, først nedenfor ebbegrænsen optræder 

 det som sammenhængende enge. Det er ca. 40 cm. hoit. 



Den inderste del af Balsfjorden danner et indelukket 

 parti, som ved den fremspringende odde ved Skjeveluæs 

 og dennes fortsættelse i en lav tærskel adskilles fra fjor- 

 den udenfor. Dette indelukkede bassin er mellem Kvit- 



