H. Kiær, — Om Dyrelivet i Balsfjorden. 25 



bergene og Storstennæs temmelig bredt og bestaar af to 

 indbyrdes meget forskjellige dele, nemlig en vestlig for- 

 holdsvis grund strækning med høiderygge, øer og holmer 

 dannet af skjælsand og ruggel samt en dybderende, der 

 gaar langs fjordens østside fra Nordkjosen til Tennæs. I 

 denne rende, hvor dybden omtrent er 130 meter, er der et 

 meget interessant dyreliv, der især udmærker sig ved den 

 talrige forekomst af den store dybvandsræke (Pandalus 

 horealis). Denne ræke er som bekjendt gjenstand for et 

 særdeles lønsomt fiskeri specielt ved Kristiania og Stavan- 

 ger. Den forekommer almindeligt langs hele Norges kyst 

 og helt op til Spidsbergen og Murmanskysten, ligesom 

 den ogsaa i Balsfjorden synes at optræde i saa rig bestand, 

 at den med udbytte maatte kunne fiskes. Desuden fore- 

 kommer sammen med rækerne som almindelig flere sorter 

 flyndre, nemlig hundetunge (Pleuronectes cynocephalus) og 

 gabeflyndre (Hippoglossoides platessoides) samt nogle andre 

 fiske, nemlig aalebrosme (Ly codes wahli, forma gracilis), 

 lange tynde panserulke (Agonus decagonus), brogede dværg- 

 ulke (GentridermicMys uncinatus), uer (Sébastes marinus), 

 skate (Raja radiata). 



Af øvrige dyrearter kan nævnes : vakre rosenrøde 

 alcyonider (Voringia fruticosa), aktinier (Bolocera longicor- 

 nis ?), forskjellige sjøstjerner (Qenodiscus crispatus, Åsterias 

 lincki, OpMura sarsi), ræker (Sdbinea septemcarinata) , 

 blæksprut (Rossia glaucopis), muslinger (Nucula tenuis), 

 orme (Nephtys malmgreni, Pectinaria auricoma, Maldane 

 biceps). 



Strækningen fra Laksvandbugt til noget forbi Stor- 

 næs danner en sammenhængeude dybderende. Fra Laks- 

 vandbugt, hvor dybden*) er ca. 130 meter, synker bunden 



*) Paa sjøkarterne staar der overbovedet ingen dybder angivet in- 

 denfor udløbet af Kvalsund. Dybdeforboldene skildres her væsentligt af- 

 ter mine oplodning-er, dels og-saa elter angivelse af fiskere, 



