28 Tromsø Museums Aarshefter 28. — 1905. 



er ca, 150 meter, f aar man næsten udelukkende tang (Fu- 

 cus etc.), der driver ud fra grundere vand og samler sig 

 paa dybet; med tangen følger forskjellige grundtvandsdyr. 

 Dyrelivet paa mndderbunden her er sammensat af føl- 

 gende former: 



ScMzaster fragilis, Astropecten andromeda, OpMocan- 

 tha hidentata, 



Omiphis concMlega, 



Scalpellum strømii, Pycnogonum littorale, Nymphon 

 mixtum, sluiteri og gracilipeSj Chaetonymphon hirtipes, Pan- 

 dalus annulicornis, Hippolyte gaimardi, polaris og tur- 

 yida, Sahinea sarsi, Philomedes brenda, Diastylis edward- 

 sii og rathkei, Apseudes spinosus, talrige amphipoder, 



Modiolaria nigra, Neaera subtorta, Portlandia lucida 

 og frigida, Nucula tenuis og delphinodonta, Bacrydium 

 vitreum, Crenella decussata, 



Lepidopleurus cancellatus, Velutina laevigata, Sijiho 

 tortuosus, Margarita grønlandica, Antalis entalis og strio- 

 lata, Siphonodentalium vitreum, 



Terebratulina caput serpentis, 



Virgularia ßnmarchica, 



mange aktinier i forskjellig størrelse fra 1 — 30 mm. s 

 tversnit, desuden nogle store, sammensatte ascidier (Macro- 

 clinum pomum). 



Fra den grunde, strømbaarde passage mellem Kval- 

 øens spids og kobbeholmene ved Ringvatsø synker hav-' | 

 bunden langsomt ned til 300 meter ved Gaasvær og 350 

 ved Lyngø. Bunden synes endnu saa langt ud som ved 

 Kaarvik at være haard paa en d3'bde af 130 meter, idet 

 der her er en høideryg, som bortimod Kvaløen begrænses 

 af en dybderende med blødt mudder. Denne rende (eller 

 søile) strækker sig ud mod de store d^^b mellem Risø og 

 Lyngø. Ved Gaasvær findes blødt mudder med masser af 

 OnupJds conchilega. Ved et travvltræk fra 200 — 380 meters 



