0, Nicolaissen. — Undersøgolsor i Nordi, og Tromsø amter 1905. 8â 



Fra Øisuud, se fortegnelsen over museets tilvekst for 

 1905). 



Fra Vaatvik : Kniv af skifer og en perle af giasmo- 

 saik, indsendt til Tromsø museum af lærer Fondai (Aarsb. 

 f. 1903, s. 281). 



Ligesom fra andre bygder haves ogsaa her sagn om 

 fundne skatte, saaledes fra Teksmoen, hvor der ifølge 

 »Norske Fornlevninger«, s. 083, skal være fnndet »en kiste 

 med store skatte«, og paa Dalen, hvor der i nærheden af 

 den paa flere steder omtalte bautasten skal være fuudet 

 »kostbarheder« ; men man har jo her kun uvisse sagn at 

 holde sig til. 



Melø omtales i sagaerne under navnet Mjola. I Sver- 

 res saga nævnes de to brødre Guttorm og Brynjulf af 

 Mjola blandt kongens modstandere. 



Naar den første kirke blev bygget paa Melø, har 

 man ikke sikkert kjendskab til ; men ca. 1440 nævnes 

 »Melø sogn«, og dette navn forudsætter tilstedeværelsen af 

 en kirke-. Kirken nævnes da et hundrede aar senere, da 

 Trond Benkestok, af den nordlandske adelsslegt Benkestok, 

 af kong Kristian den tredje i 1541 fik bevilgning paa ind- 

 tægterne af »Melø kapel med tilhørende gods mod at holde 

 kapellet vedhge og godset i hævd«^ I den »Trondhjemske 

 reformats« af 1589 omtales kirken som anneks til Rødø, 

 som den vedblev at være til for et par aar siden^. Om 

 kirkens tiende ausøgte 1650 daværende prest til Rødø og 

 Melø, .Jon Nilsen Thodal, at maatte nyde, men fik det 

 svar, at Rødø kirkes tiende skulde han faa, men Melø 

 kirke skulde selv have sin tiende"^. Korntienden udgjorde 



' Aslak Bolts jordeboi,»-, s. t)l. 

 - Norske ri<^sregistranter I, s. 03. 



^ Kg], norske videnskabers sefskatis skrifter i det 19de aaruun- 

 drede T. s. 415. 



^ Norske rigsregistranter X, s. 137, 



