Sagvandet — en ny bergart. 75 



skraaner mere laiDgslut ned mod dette. I nærheden af hou- 

 gens østlige afhæld stikker frem i dagen lagrækker (c) af 

 grønne til Balsfjordgruppen Iiørende skifere, der vise vestlig 

 indskyden og saaledes i sin forlængelse vilde skyde ind un- 

 der bongens ulagede Broncitsten. Umiddelbar kontakt mel- 

 lem skiferen og den ulagede sten er forøvrigt ikke at paavi- 

 se. Hougen er rundt om fra fod til top bygget af Broncit- 

 stenen. Ved basis bar bougen et gjennemsnit af omkring 

 200' (63 m). 



Den vestlige boug stiger fra sin østlige side fra den 

 mellera bongene liggende indsækning temmelig stejlt op. Da 

 landet i det bele skraaner noget mod vest, ligger den vest- 

 lige boug allerede ved basis noget lavere end den østlige, 

 men naar samtidig ogsaa en mindre bøjde 52' (16 m.) Den 

 optræder ikke i kegleform men danner et mere efter øst- 

 vestlig retning langstrakt aasdrag der skraaner langsomt mod 

 vest indtil den lidt efter lidt ber gaar over i et myrdækket 

 underland. Efter bongens sydøstlige bjørne optræder lag af 

 en gneisartet skifer (a) underst, denne overlejes igjen af en 

 stribet amfibolitisk skifer (b). Disse skiferlag skyde ber med 

 vestligt eller nordvestligt fald umiddelbart ind under Bron- 

 citstenen, der saaledes bygger bongens top og forøvrigt op- 

 træder eneraadende fra fod til top langs efter bougens af- 

 hæng. Længere frem efter det vide myrdækkede underland, 

 der breder sig ud fra bougens vestlige side, fandtes paa et 

 sted igjen grønne til Balsfjordgruppen børende skifere (d) at 

 stikke frem i dagfladen med vestlig indskyden. 



I benbold til de ber fremlagte aflæsninger synes Bron« 

 citstenen nærmest at maatte være at betegne som en leje- 

 formig dannelse. Sees ben til dens optræden i bougen (y), 

 saa kunde den slutning maaske ber være at drage, at den 

 ligger paa grændset mellem Grundfjeldet og Balsfjordsgrup- 

 pen, for det tilfælde de gneisartede skiferlag (a) og (b) skul- 

 de være at benføre til grundfjeldet. Fæster man sig deri- 



