76 Karl Pettersen. 



mod ved forholdene efter hougen (x) saa ligger Broncitste- 

 nen her aabenbart over lagrækker tilhørende Balsfjordgrup- 

 pen. Det er vistnok saaledes snarest grund til at henføre 

 Broncitstenen som et under Balsfjordgruppen hørende led. 

 Da grundfj eldet forøvrigt ikke noget andetsteds inden det 

 her omhandlede bækken er fundet trædende frem i dagfladen, 

 kunde der maaske ogsaa være ikke saa liden sandsyolighed 

 for, at de ovennævnte gneisartede skiferstrata (a) og (b), der 

 her desuden optræde i et saa højst underordnet forhold, i 

 virkeligheden ikke tilhøre grundfj eldet men snarere kunne 

 være at betegne som stærkt metamorfoserede til Balsfjord- 

 gruppen hørende lag. 



Efter hougen (y) viser bergarten sig i dagen stærkt 

 kløftet og i det hele en tilbøjelighed til ud imod dagparti- 

 erne at sondre sig i prismatiske former med sidekanter af 

 0,3 til 0,6 m. længde. Forøvrigt ere hougene omgivne af 

 udras af større og mindre blokke. 



Professor H. Rosenbusch i Heidelberg, hvem prøver 

 af bergarten har været oversendt til nærmere undersøgelse, 

 — som han ogsaa velvillig har overtaget, — udtaler sig her- 

 om i en foreløbig meddelelse saaledes: 



,.I henhold til den kvantitative analyse er silicatet en 

 . Broncit af normal sammensætning og med en liden gehalt af 

 AI2O3. Carbonatet har sammensætningen 9 Mg. CO3 -j~ Fe 

 CO3 Carbonatet ligesom silicatet ere kalkfri, men indeholde 

 derimod lidt Mn. Silicatets spaltninger gaa efter et prisme af 

 omkring 92° og endvidere efter de to vertikale pinakoider." *) 

 En bergart af denne sammensætning har, saavidt vi- 

 des, ikke tidligere været paavist. Den maa saaledes blive 

 at betegne med et særskilt navn, og jeg foreslaar derfor 

 navnet „Sagvandit" — efter den lokalitet, hvor den først er 

 bleven paavist. 



*) „Se forøvrigt Kosenbusch's udførligere beskrivelse, der vil findes 

 ^.ftrykt i nærværende Aarsbefte, soto en særskilt afhandling. 



