Sagvandet — en ny bergart. 77 



Skjønt bergarten saaledes maa være at betegne som 

 en ny art og hidtil i fast berg alene har været paavist paa 

 denne enkelte lokalitet, er der dog allerede nu grund til at for- 

 udsætte, at den vil kunne findes i hyppigere fremtræden, naar 

 opmærksomheden først engang er rettet mod den. Det vil 

 maaske i saa henseende komme til at gaa med Sagvanditen, 

 som det er gaaet med Olivinstenen. Den første paavisen af 

 denne ligger ikke saa særdeles langt tilbage og nu er den 

 allerede at opføre som en ingenlunde sjelden bergart. 



Allerede i 1876 havde jeg anledning til paa en befa- 

 ring i højfjeldstr aktern e i Nordlands amt paa fjeldhøjden 

 Slunka at støde paa talrige brudstykker af en med Sagvandi- 

 ten i det væsentlige analog bergart. Trods anstillede un- 

 dersøgelser lykkedes det mig dog ikke dengang at træffe den 

 i fast berg.*) 



Ogsaa i sommer stødte jeg under en befaring efter den 

 ved Tromsø liggende ø Kvalø paa en flytblok, dannet af en 

 Sagvanditen lignende sten. Muligheden for, at blokke af 

 Sagvandit fra bunden af Balsfjorden i sin tid kan have væ- 

 ret udtransporteret til Kvaløeu skal vistnok ikke kunne be- 

 nægtes. Stenen i den paa Kvalø fundne blok viste dog et 

 fra Sagvanditen noget alvigende præg, saa der ingenlunde 

 synes at skulle være fuld grund til at holde paa en saadan 

 forudsætning. Efter al sandsynlighed maa den her omhand- 

 lede blok have et andet antagelig mere nærliggende hjemsted. 



Med hensyn til spørgsmaalet om Sagvanditen er af 

 eruptiv eller sedimentær oprindelse, saa er der ovenfor frem- 

 holdt, at den nærmest synes at optræde som en lejeformig 

 dannelse mellem Balsfjordgruppens skiferlag. Ihenhold her- 

 til maatte den altsaa være at opfatte som en oprindelig se- 



*) Se notitse herorø i Neues Jahrbucli 1876 pag. 515, 



