80 ï^arl Pettersen. 



delige sammensætning, og at saaledes begge hovedbestand- 

 delene maa være at betragte som nogenlunde samtidige ud- 

 skilningsprodukter. 



Til lignende slutning kommer ogsaa Rosenbusch. 



Bergarten maa saaledes antages at være af sedimen- 

 tær oprindelse, hvad ogsaa de geologiske forholde, hvorunder 

 den træder frem, nærmest synes at angive. 



Det er forøvrigt at bemærke, at magnesiaholdige op- 

 løsninger og deraf fremgaaede magnesiaholdige bergarter her 

 synes at have optraadt forholdsvis stærkest under de ældste 

 sedimentære afsætningsperioder og derimod altid sparsom- 

 mere gjennem hvert følgende tidsrum. I den ældste her op- 

 trædende formationsgruppe, der er yngre end grundfjeldet, 

 nemlig Dividalsgruppen, optræder- saaledes hyppig indlejnin- 

 ger af doloeiitisk sten paa sine steder endog i en anseelig 

 mægtighed. Inden Balsfjordgruppen har renere dolomitisk 

 sten hidtil endnu ikke været paavist, men de her optræden- 

 de kalkstene kunne tildels endnu være ret stærkt magnesia- 

 holdige. I den yngre derpaafølgende glimmerskifergruppe 

 svinder magnesiagehalten i de her optrædende kalkstenslag 

 end yderligere og træder her frem som en vistnok hyppig maa- 

 ske endog temmelig konstant indblanding, men dog altid 

 højst sparsomt. 



Det synes saaledes at være i overenstemmelse hermed 

 at Sagvanditen er knyttet til Balsfjordgruppens dybest liggen- 

 de niveau. I saa henseende antages der at kunne være gr und 

 til at sideordne den med den i det nordlige Norge paa fle- 

 re steder optrædende olivinsten. Igjennem nærmere under- 

 søgelse vil det maaske fremgaa, at ogsaa Olivinstenen nær- 

 mest er knyttet til Balsfjordgruppen, og at Sagvanditen og Oli- 

 vinstenen saaledes som nogenlunde samtidige dannelser er ud- 

 gaaet fra i væsentlige retninger samstemmende forholde. 



