BalsÇordgruppens plads i den geologiske følgerække. 91 



strøget langs Balsfjorden fra fod til højeste top byggede af 

 Balsfjordgruppens skiferstrata og sandsten. Lagrækker til- 

 hørende denne gruppe bygger ligeledes den sydligste del af 

 Svartnestindernes drag. Længere nord afløses Balsfjordgrup- 

 pen af Tromsø glimmerskifergruppe, der herfra optræder ene- 

 raadende nordover til dragets endelige afslutning mod Ram- 

 fjord. 



Under en tidligere befaring var jeg her i strøget mel- 

 lem gaardene Svartnes og Storbugt fra Balsfjordf eltet kom- 

 met over i glimmerskiferens afdeling, uden at der dog der- 

 under var anledning til nærmere at fastsætte grændeslinjen. 



For om muligt at faa grændseforholdet opklaret, tog 

 jeg saaledes først hen til gaarden Svartnes, steg derfra op 

 imod den sydligste og højeste Svartnestind ca. 1200 m. h. 

 og fandt jeg fjeldgrunden her overalt bygget af lagrækker 

 tilhørende Balsfjordgruppen. Den knap tilmaalte tid hindre- 

 de mig fra at naa op til øverste højde, men saavidt forhol- 

 dene kunde iagttages nedenfra, var Balsfjordgruppen eneraa- 

 dende op til top. Grændsen fandtes saaledes ikke her, men 

 maatte blive at søge længere nord. Paa en følgende excur- 

 sion steg jeg derfor i land ved gaarden Stornes beliggende 

 omkring 12 km. nordenfor Svartnes, søgte derfra opover til 

 højeste aasryg, fulgte aaskanten indover og naaede herfra 

 det nordlige afheld af Svartnestindernes højdrag. Dette blev 

 besteget, højderyggen fulgtes 'sydover til højeste Svartnestind, 

 hvortil dog adgangen herfra stængtes ved et dybt fjeldskar. 

 Fjeldgrunden her dannedes overalt af glimmerskifer, der efter 

 kammen, hvorfra fjeldpartiet langs sin østlige side i lodrette 

 styrtninger faldt ned mod Andersdal, viste en strøgretning 

 af SG'' med nordvestligt fald. 



Det lykkedes saaledes heller ikke her at faa spørgs- 

 maalet udredet. 



Da Balsfjordgruppen imidlertid som før nævnt bygger 

 4en sydlige Svartnestind, gliramerskiferen derimod den nord- 



