6 J. Sparre Schneider. 
efter at klargjore vekselvirkningen mellem den anorganiske 
og organiske skabning, plante- og dyrverdenens afhengighed 
af den geologiske formation vil maaske ogsaa mine smaa 
forsøg engang kunne benyttes som en sten i den store bygning. 
De sydligste partier af øen, der fornemmelig har været 
gjenstand for mine undersøgelser, er for en del dækket af 
løvskov (mest birk med rogn, or og silje), resten bestaar 
hovedsagelig at dyrket mark, af naturlige enge er ikke meget 
at se, de fleste findes paa sydspidsen (,Lanæs*), hvor den 
yppige og mangeartede flora synes at have samlet hele øens 
sommerfugleverden. Størst udbytte af Coleoptera har kalk- 
stensbruddene ovenfor landskirken og bag raadhuset leveret, 
adskillige arter synes at være knyttede til disse brud, hvor 
desværre de bedste findesteder ved fortsat brydning og fjer- 
nelse af alle de løse smaasten (en fundgrube for de karni- 
vore arter) enten allerede er tilintetgjorte eller bliver det i 
en nær fremtid; de mange stengjærder langs spadserveiene 
og de tørre solbakker ovenfor landskirken har ogsaa leveret 
mange interessante fund. Oppe paa øen omgiven af større 
myrstrækninger ligger ,Præstvandet*, (hvorfra byens vand- 
forsyning erholdes), findestedet for de fleste vandinsekter og 
med et rigt dyrliv paa de sumpede bredder. Nordpartiet af 
øen er næsten helt dækket af birkeskov med mindre myr- 
strækninger iblandt, dyrket mark findes kun paa et par 
punkter. Tromsdalen har mange myrer, de sumpede bredder 
af Tromsdalselven er bedækket med et mangesteds næsten 
uigjennemtrængeligt birke- og vidiekrat, paa skraaningerne 
findes adskillige træstubber, der vidner om, at her engang 
har staaet en ganske vakker skog. Fleifjeldet er næsten 
helt græsklædt (som fjeldene i almindelighed her nord), 
Thomasjordfjeldet har mange urer og er paa toppen 
for største parten blottet for vegetation. Af Tromsg’s 
øvrige nærmere omegn har jeg kun besøgt Nipøen nord i 
sundet, de øvrige omgivelser er mig endnn fremmede, heraf 
