Skuringsfæmomener i det nuværende strandbelte. 81 
den fjernede Balanus har havt sit feste, vil man i regelen 
med lethed kunne udgrave en saadan stgrre eller mindre 
huling, — et vidnesbyrd om at dyrets bløde legemsdele altid 
indvirker oplesende paa stenen, hvad der i og for sig alle- 
rede paa forhaand kan synes rimeligt nok. Undersgges ber- 
gets overflade under tangbed&kuingerne, saa vil denne vist- 
nok under algernes løvbedækninger kunne vise sig mer eller 
mindre afglattet, men dog aldrig i den grad, som tilfældet 
kan være over de afdækkede flader i littoral-zonens øvre 
afdeling. Men samtidig er overfladen ogsaa stærkt ujevn 
over de partier, hvor algernes stængler have fæstet rod i 
berget snart i fortløbende render snart mere uregelmæssigt. 
Hvor derimod bergets overflade træder frem i blottede smaa- 
partier mellem tangbedækningerne, der vil denne igjen kunne 
vise sig stærkere afglattet, om end ikke heller her saa ud- 
præget som højere op. At disse nu afdækkede smaapartier 
tidligere have været overdækkede med tang og at den se- 
nere afdækning er at tilskrive tilfældige forholde, — derfor 
foreligger der vistnok intet ligefremt bevis, men der kan dog 
være al grund til at forudsætte at saa maa have været til- 
fældet. Under denne forudsætning maa den stærke afglat- 
ning her antagelig være fremgaaet, efterat tangbedækningerne 
vare fjernede, og følgelig enten i laminaria- eller littoral- 
beltet. Og da afglatningen i regelen viser sig stærkere net- 
op i littoralzonens øvre afdeling, saa kan der igjen være 
grund til at slutte at afglatningsprocessen, som allerede er 
traadt i virksomhed i lavere liggende niveauer, først her har 
naaet sin endelige afslutning. Med andre ord: afglatningen 
. er af postglacial oprindelse. 
At havvandet allerede i og for sig gjennem sin opløsen- 
de evne maa kunne øve nogen afglattende indvirkning paa 
de rv. bergflader kan vel sættes som givet. Denne indvirk- 
ning maa imidlertid i ho) grad øges under bølgeslaget mod 
strandklipperne, hvorunder masser af finere og RE ma- 
