Skuringsfænomener i det nuværende strandbelte. 83 
skjelligartede forhold er antagelig at søge deri, at de oven- 
nævnte paa mekanisk og kemisk maade virkende kræfter her 
have vanskelig for at arbejde sig dybere ned i berget og 
saaledes i regelen alene kunne virke paa dettes yderste hud. 
Mens organismer af dyre- eller plante-riget ville kunne etse 
eller grave sig dybere ned i kalkstenen, vil en saadan ind- 
gravende indvirkning neppe være at spore paa de haarde 
bergarters overflade. Ved kalkstenen vil havvandets afglat- 
tende arbejde tildels kunne blive mer end opvejet ved de 
destruerende krætters stadig fortsatte arbejde under tangbe- 
dækningerne. Overfladen under disse vil derfor her trods 
den paagaaende afglatning dog ofte knnne holde sig mere 
ujevn og ru. Ved de haarde bergarter vil derimod havvan- 
dets afglattende indvirkning over den gjennem alger og mol- ~ 
lusker paavirkede overflade kuns i forholdsvis ringe grad 
kunne finde sin modvægt i de indgravende kræfter. 
De ovenfor omhandlede forholde langs Kvalsundet — se 
litt. g under detailbeskrivelsen — vidne i ethvert tilfælde 
paa det bestemteste for at de her tildels i stor maalestok 
paaviselige afglatningsfænomener ere af postglacial oprindelse. 
Afglatningen af bergets overflade inden det nuværende 
laminaria- og littoral - belte antages saaledes nærmest at 
maatte være et resultat af organiske og mekaniske kræfters 
samvirken. For den grovkornig krystalliniske kalkstens ved- 
kommende vil afglatningen efter omstændighederne herunder 
kunne foregaa 1 de forskjelligste niveauer fra den nuværende 
havstandslinje og ned til henimod algebeltets afslutning. For 
de haardere bergarters vedkommende kan der derimod maa- 
ske være nogen sandsynlighed for at en fuldkomnere af- 
glatningsproces allerede kan træde i virksomhed langt dy- 
bere ned. 
Men er afglatningsforholdet dette, saa vil der allerede 
paa forhaand være stærk grund til at forudsætte at ogsaa 
de ovenomhandlede i kalkstenen indskaarne render og striber 
